Hej, folkens, se lige det her!
Sært, men sandt, denne raketfabrik, som vi er i,
er så stor, at der kan være 31 fodboldbaner i den.
Den skal være stor, for de arbejder på nogle af de største raketter nogensinde.
Og det er vores mål i dag: at finde ud af, hvordan man bygger en bedre raket.
Så gør jer klar, for det er tid…
-til Sært, men sandt! -Til Sært, men sandt!
Vidste du, at der er flere stjerner på himlen
end sandkorn på hele planeten?
Vildt!
-Det her er utroligt. -Ja, ikke?
-Charlie her. -Ja!
-Carly her. -Ja!
Vi er bedste venner.
-Kom så. -Kom så.
-Vi bor her, i Chicago. -Med en smule fantasi…
I al evighed!
Og en hel masse udforsken…
Det her er så episk!
Opdager vi præcis, hvor sær verden kan være.
-Hej! -Vi er ankommet.
Det her er uvirkeligt.
SÆRT MEN SANDT!
-Raketter! -Raketter!
Hej, hej, sidste nyt! Sidste nyt!
-Hej, folkens, Charlie her. -Carly her.
-Hvad sker der? -Jeg aner det ikke.
Hej, hej, Lucy, hvad sker der?
Velkommen til Aftenens Jordnyt, jeg hedder Chris Rivers.
Dagens vigtigste historie, Patrick… ja, den Patrick,
har fremstillet en Blast-Off Moon Boomer 9000.
Den mest fantastiske modelraket verden nogensinde har set.
Verdensrekord, skat!
Vi stiller nu om til vores rapporter, Katherine Ann,
til et eksklusivt interview. Katherine?
Her er han, folkens.
Patrick, du har ikke blot bygget Blast-Off Moon Boomer 9000,
du slog også byens rekord, du fordoblede den næsten.
Hvad siger du til det?
-Lyt bare til folket. -Patrick, Patrick, Patrick!
De synger mit navn,
de kalder mig den bedste modelbygger i hele verden.
Deres ord, ikke mine.
Der har du det, Chris. Tilbage til dig.
Jeg er Chris Rivers, vi ses næste gang i Aftenens Jordnyt.
Vent, vi har været de bedste modelbyggere i byen siden… altid.
Nu har vi konkurrence. Vi må svare igen!
Hvad mener du?
Vi må bygge en større og bedre raket for at slå Patricks.
-Så vi kan blive nummer et igen. -Okay,
ved du noget om at bygge raketter?
Nej! Men jeg ved at, sært, men sandt, en smartphone har større regnekraft
end alle de computere, NASA brugte til at sende en mand til månen.
-Vildt! Virkelig? -Ja.
Så vi burde kunne finde ud af noget med det,
-der ligger og flyder her. -Bestemt.
Okay, folkens, det betyder vist, at vi i dag udforsker…
-raketter! -Raketter!
Intet driver udviklingen frem som lidt konkurrence.
-Kom med det grundlæggende om raketter. -Okay.
Så begynder vi!
Se! En raket.
Raketter er lange cylindre, der bliver sendt op i himlen.
De anvender alle mulige ting til at få fremdrift,
fra natron og eddike til… luft.
Men en rumraket virker sådan her:
de har motorer, der omdanner brændstof til gas,
som skydes ud af denne ende lige her, hvilket skubber raketten
i den modsatte retning.
Sådan, det er en raket.
Nu skal vi finde ud af, hvordan vi bygger en af dem, så vi kan slå Patrick.
Carly, du siger hele tiden, at vi skal slå Patrick,
men Patrick er vores ven.
Kan vi ikke bare gøre det for sjov?
Men Charlie, vil du ikke være de bedste modelbyggere i byen igen?
Ved du hvad, lad mig fortælle dig en lille historie
for at få dig i konkurrencestemning.
Lad os tage en fortælling om en anden raketbygningskonkurrence.
I 1955 var USA og Sovjetunionen, som Rusland var en del af,
i en hård konkurrence om at erobre rummet.
Sovjetunionen tog føringen lige fra starten,
da de byggede en raket, der sendte den første satellit ud i rummet
fire måneder før USA.
Så sendte de en mand ud i rummet…
tre uger før USA.
Landene lå side om side,
men Sovjetunionen var altid lidt foran,
og USA var trætte af at være på andenpladsen.
Så præsidenten trådte til.
Vi vælger at tage til månen i dette årti og gøre de andre ting,
ikke fordi de er lette, men fordi de er svære.
USA lagde en modig plan om at bygge en ny raket,
der kunne tage en mand hele vejen til månen.
16 juli, 1969,
blev den største raket nogensinde, Saturn V, affyret.
Fire dage senere blev USA det første land
til at sætte en mand på månen.
USA tog endelig føringen, og uanset hvor meget de prøvede,
kunne Sovjetunionen ikke indhente dem.
USA vandt rumkapløbet til månen.
-Var USA virkelig bagud hele tiden? -Ja, lige indtil det sidste.
Fem årtier senere er vi nu i vores eget rumkapløb, Charlie.
Hele verden har set, hvad Patrick kan gøre med sin Moon Boomer 9000,
og nu venter de på kanten af deres stole
på, at Carly og Charlie svarer igen.
Vi vælger at affyre modelraketter,
ikke fordi det er let, men fordi det er svært.
Fordi vi ved at affyre modelraketter måler de bedste af vores evner,
fordi udfordringen er en, som vi tager imod, og en som vi vil vinde.
Carly, det var utroligt.
-Tak. -Jeg er helt med nu.
Hvordan skal vi bygge en raket, der kan slå Patricks rekord?
Lad os se på nogle eksempler til inspiration.
Helt sikkert.
Her kommer de største, sejeste,
mest fantastiske raketter nogensinde!
Først har vi… Vostok 1!
VOSTOK 1, SOVJETUNIONEN 1961
Denne sovjetiske raket bragte den allerførste mand ud i rummet i 1961.
Den er 38 meter høj.
Sært, men sandt, den er lige så høj som syv giraffer.
Så kommer Rumfærgen!
RUMFÆRGE, USA 1981-2011
NASA brugte rumfærger som denne på over 130 succesfulde rumfarter.
Sært, men sandt, med 56 meter,
var de lige så høje som Det skæve tårn i Pisa.
Og endelig, den største, tungeste,
mest fantastiske raket, der nogensinde er blevet bygget,
Saturn V!
Denne raket bragte mennesker til månen i 1969.
Sært, men sandt, den er lige så høj som Big Ben
med en brachiosaurus ovenpå.
Den højeste, tungeste og mest kraftfulde raket, mennesker nogensinde har lavet.
Alle disse raketter har forskellige størrelser, men
jeg ser mange ligheder mellem dem. Når det kommer til stykket,
har alle tre raketter det samme grundlæggende design, og hør engang…
…modelraketter har også det samme design.
Sæt den her sammen, så viser jeg, hvad jeg mener.
Alle disse raketter er cylinderformede.
Det er meget aerodynamisk.
Hey, det er den her raket også.
De har også finner, som hjælper dem med at flyve lige i luften.
Denne modelraket har nogle finner, der er lavet af træ.
Og endelig har alle raketterne en form for motor i bunden,
der skyder dem op i himlen.
Modelraketten kommer med en modelraketmotor.
Når motoren bliver tændt, skyder den raketten højt op i luften.
Se, modelraketter er baseret på samme design som de store raketter.
Men den er ikke nok for os.
Vi prøver at blive de bedste modelbyggere i byen,
-vi kan ikke affyre en samlesætsraket. -Sandt.
Vi skal bygge vores egen!
-Tada! -Sejt, ikke?
Så vi har en lang, cylinderformet, aerodynamisk form,
finner, der giver stabilitet og en motor.
-Vi har en raket. -Den ser fantastisk ud.
Tror du, den kan slå Patricks rekord?
Der er kun en måde at finde ud af det på. Det er tid til en raketaffyring.
-Klar til start. -Okay, perfekt.
Okay, folkens, hvis I nogensinde affyre en modelraket
med en rigtig modelraketmotor som vores,
så glæd jer, for den flyver vildt højt.
Men husk, at motoren brænder op, og bliver meget varm,
så vi skal sørge for, at vi har en sikker affyring.
Først skal vi få en ekstra voksen til at stå for sikkerheden.
Bob!
-Klar til affyring? -Jeps!
Sejt.
-Jeg er vild med din brandslukker. -Tak.
Nu skal vi affyre vores raket med et antændingssystem,
som vi trykker på i sikker afstand fra raketten.
Ser godt ud.
Til sidst skal vi tage beskyttelsesbriller på
og tælle ned vildt højt,
så alle i området ved præcis, hvad der foregår.
-Klar? -Lad os gøre det!
Tre,
-to, en. -To, en.
-Affyring! -Affyring!
Åh, nej, nej, nej!
-Åh, nej, nej, nej, nej! -Nej, nej, nej.
-Hvad skete der? -Jeg ved det ikke!
Affyringen gik så godt, og så drejede den til venstre
og styrtdykkede ned i jorden.
Der røg vores chance for at slå rekorden, Carly.
Jeg mener, Patrick er måske den bedste modelbygger i byen.
Vent, Charlie, ikke så hurtigt.
Det her ligesom rumkapløbet mellem USA og Sovjetunionen.
USA var bagud hele tiden, men de gav aldrig op,
og det gør vi heller ikke.
Okay, så… tilbage til bøgerne?
Jeg har en bedre ide.
Vi skal bruge hjælp, og jeg tror, jeg ved, hvor vi kan få det.
Stennis Space Center.
Lige nu arbejder de på raketmotorer for NASA.
-Wow! Virkelig? -Ja!
Okay, folkens, det ser ud til, at vi er på vej til Stennis Space Center
for at lære at bygge en rekordsættende raket.
Ses vi der? Perfekt! Vi ses snart.
Vi tager afsted for at besøge nogle raketforskere fra NASA,
der befinder sig ved Mississippis sydlige grænse nær Den Mexicanske Golf.
Sært, men sandt, Saturn V-raketten
forbrændte mere end 11.000 kilo brændstof hvert sekund.
-Hej, folkens, vi er ankommet! -Vi er i Mississippi
-ved John C. Stennis Space Center. -Sært, men sandt, NASA har afprøvet
raketmotorer her siden 1960erne.
Lige nu arbejder de på SLS'et, Space Launch Systemet.
Det er den næste raket, der skal føre folk til månen.
Det er et perfekt sted for os at lære at gøre
vores raket bedre. Lad os se på det.
RS-25 MONTERINGSDÆK 3 MOTOR 2063
Vores rundvisning begynder med Mike McDaniel…
LEDER
…for at se nærmere på designet på de raketmotorer, der bygges her.
Hans favorit sande, men sære, ting er, at astronauter kan vokse et par centimeter
i rummet, fordi der ikke er nogen tyngdekraft.
Så denne motor skal ud i rummet
-om et par år? -Ja, den skal.
Den skal på Artemis III, som er den mission, der skal
bære den første kvinde
-og den næsten mand tilbage til månen. -Hvad!
Hver mission får fire af disse RS-25-motorer
i bunden, det bliver over 900.000 kilo flydende raket
-drivmiddel. -Mand!
-Det er vildt. -Det er så kraftfuldt!
Motorerne, vi kigger på er en del af booster-kernen,
som er ansvarlig for at skubbe raketten
væk fra affyringsrampen, mod rummet og væk fra Jordens tyngdekraft.
Det ser utroligt kompliceret ud.
Kan du beskrive noget af det, vi ser på her?
Den kasse lige her, som alle kablerne går ind i,
det er faktisk motorens hjerne, vi kalder det en controller.
-Wow. -Og de lange rør heroppe,
et af dem fører flydende ilt, som er kryogent,
den anden har flydende hydrogen, som også er kryogent.
Sejt videnskabsord: "kryogent". Det er materiale, der er ekstremt koldt.
Normalt når man tænker på
flydende hydrogen og flydende ilt, der bliver blandet,
hvad tænker man så på?
-Vand. -Vand.
Vand! Ja, så spørgsmålet er, hvordan vi laver raketbrændstof af vand?
Vi diskuterer noget seriøst raketvidenskab lige nu.
Mike forklarer, hvordan de kombinere disse to grundelementer og skaber en eksplosion.
Men det er ikke den vildeste del…
Når det køler ned, er udstødningen bare vand. Man kan drikke det.
Vent, under en affyring,
når man ser noget, der ligner røg, over det hele,
er det så bare vanddamp?
-Det er bare damp. Ja. -Det er vildt.
Folkens, sært, men sandt, motoren er så kraftfuld,
at den kunne lyse 430 baseball-stadions op.
Det er meget strøm.
MICHOUD SAMLEANLÆG
Nu er det tid til at hoppe over til det enorme samleanlæg,
hvor de bygger selve raketterne.
-Wow! -Wow!
-Hallo! -Hallo!
Hallo!
Se det her, lige her, er SLS'et, hele raketaffyringssystemet.
Og hvis man kigger herovre,
er det de motorer, vi så ovre på Stennis.
FREMDRIFTSINGENIØR
Alex Cagnola vil vise os, hvordan raketter bliver samlet.
Hans favorit sære, men sande, ting
er, at bananfluer var de første levende organismer,
der blev sendt ud i rummet med vilje.
Velkommen til Michoud Samleanlæg.
Dette er en model af hele vores anlæg.
-Wow. -Det er så stort, det er som en lille by.
Den rigtige størrelse er omkring 44 tønder land, hvilket svarer til
-31 fodboldbaner i fuld størrelse. -Og det hele er under et tag.
Så det må tage for evigt at komme derfra dertil.
Ja, nogle folk går, men man ser også golfvogne,
de fleste kommer omkring på cykel.
-Der er en. -Der er en lige der.
Det er ikke underligt, at stedet er så stort, det skal være enormt for at huse
det her, det vertikale samlingscenter.
Det er 50 meter højt.
Det er her, vi svejser alle tønderne sammen
for at lave tanke til raketten.
Stabler man alle tønderne oven på hinanden?
Ja, man stabler dem herinde og så svejser man rundt
om hver sammenføjning hele vejen op, indtil det bliver færdiggjort i tanken.
Efter tankene er blevet samlet, forsegler de den
og gør den klar til testning.
Alex siger, at mere end tusind selskaber fra hele verden
deltager i produktionen af de nye raketter og i at teste dem.
Og det har været sådan i lang tid.
En stor del af vores succes som rumprogram
er vores samarbejde med andre lande.
Alle 136 eksterne tanke til rumfærge-programmet
blev bygget og fremstillet her.
At have den forskellige ekspertise fra lande over hele verden
hjalp os til at få succes.
Samarbejder USA med en masse andre lande?
-Det er rigtigt. -Det anede jeg ikke.
I 1969 sluttede rumkapløbet, da USA nåede månen.
Det er et lille skridt for en mand, en enormt spring for menneskeheden.
Men i 1970'erne skete der noget vildt,
USA og Sovjetunionen besluttede at arbejde på et raketprojekt sammen.
Seks år efter rumkapløbet sluttede…
affyrede USA og Sovjetunionen hver en raket,
som til sidst mødtes i rummet
og blev sluttet sammen som en besked til verden om,
at rivaliseringen mellem USA og Sovjetunionen var ovre.
Siden da har rumprogrammer fra Europa, Japan, Canada, og fra hele verden
arbejdet sammen på projekter som Den internationale rumstation
for at udforske rummets vidundere.
-Det virker som en spændende tid… -Ja.
-…for rumfart lige nu. -Ja.
Det er en af de mest spændende tider i meget lang tid.
A-2 PRØVESTAND J-2X HOLDETS HJEM
Vi lærer, at selv om man bygger den perfekte raket,
kommer den ikke på affyringsrampen uden et afgørende skridt,
som NASA-ingeniør, Tommy Carroll, vil vise os.
Okay, Tommy, hvor er vi?
Vi er på toppen af A-2-prøvestanden
SYSTEMINGENIØR
A-2-prøvestanden blev bygget tilbage i 60'erne for at afprøve Saturn V-raketten.
-Vildt! -Saturn V, det er den store en…
-Ja. -…der fløj folk til månen.
Blev den afprøvet her?
Afprøvet lige her på A-2 og A-1 inde ved siden af.
Hvorfor skal man overhovedet afprøve dem?
De gør et fantastisk stykke arbejde med at sætte de motorer sammen,
alt er næsten så perfekt, som det kan være, men vi skal stadig køre det hele
på en gang for at se, hvad der sker i virkeligheden.
Så afprøvningen er en ekstremt vigtig del af raketbygningsprocessen?
Absolut. Man skal vide, hvad der sker, før man forsøger at sende den op.
Vi kunne godt have brugt en afprøvning på vores egen modelraketaffyring.
Ja, vi afprøvede ikke, og det var en dårlig affyring.
-Vi fik nul positive resultater. -Ja, den styrtede meget…
-stærkt. -Øjeblikkeligt.
-Hvordan kan vi afprøve vores raket? -Vi kan hjælpe jer.
Jeg vil vise jer snoretesten.
Det, man vil finde ud af,…
SNORETEST
…er, om raketten er afbalanceret?
Den letteste måde at gøre det på er, at binde en snor i din raket
og så prøve at dreje den rundt, og se, hvordan den opfører sig,
og det fortæller dig, hvordan du kan justere
tyngdepunktet, vægten inden i din raket.
Vil du prøve?
-Ja. -Ja.
Lige nu, mens jeg drejer den rundt, flyver den ikke på den rigtige måde.
Så spidsen, der burde være forrest, er faktisk bagerst,
og finnerne, der burde være bagerst, er forrest.
Det betyder, at denne raket ikke er afbalanceret,
-ikke, Tommy? -Det er rigtigt.
Kan vi prøve og se, om det passer?
-Klart. -Vi afprøver vores raket
ved at sætte den lige her
og komme luft igennem den ved at trampe på en plastikflaske,
som vi sætter herovre. Så, raket, tak.
Okay. Tre, to, en.
-Nej. -Okay.
Så det var en dårlig affyring. Men det var forventet, ikke?
Det var præcis, hvad vi sagde, den ville gøre med den snoretest.
Der er to måder at gøre raketten mere afbalanceret på, siger Tommy.
Vi kan enten gøre den letter, bredere finner eller mere vægt i toppen.
Når man gør det, vil den teoretisk set være afbalanceret og vil flyve lige op.
Vi skal tilføje vægt, for jeg har noget ler.
-Skal vi gøre det? -Ja, lad os det.
-Et lille stykke ler. -Derinde…
-Okay, jeg tror den er inde. -Okay, tid til at dreje, klar?
Denne gang, hvis man ser på den, og den flyver lige,
-kan man se at spidsen… -Nå, ja.
-…peger mere fremad. -Der er den, ja.
Og halen er bagerst, som den bør være,
så Tommy, den her består snoretesten, ikke?
-Det gør den, ja. -Ja.
-Okay, Carly, jeg stopper. -Jeps.
Og lad os så affyre ham her.
-Jeg har dig. -Okay.
-Ja! -Ja!
-Sådan! Godt arbejde. Perfekt. -Se, perfekt.
Lige op og ned.
-Og det er det, vi troede, ville ske. -Ja, så I afprøvede den,
lavede nogle justeringer, og så kom I tilbage og afprøvede igen
og det gik smukt.
-Det var sejt. -Det var stort.
Det var fascinerende.
Vi lærte så meget. Afprøvning er så vigtigt.
Bestemt, jeg mener, bare at se, hvordan de samler alting
inde i fabrikken, man kan se, hvor vigtigt det er
at samle sine ting
og vælge sine materialer på en meget præcis måde.
Vi skal tilbage til hovedkvarteret og lave et helt nyt design.
Det tror jeg, er det bedste. Ses vi der?
Perfekt. Vi ses snart.
-Okay, det burde gøre det. -Okay. Tjek lige det her.
Vi har ombygget det gamle design for at opklare præcis, hvorfor raketten styrtede
Vi fandt det følgende.
Vi afprøvede vores gamle raket med snoretesten og…
den var ikke afbalanceret.
Det er, derfor den skød op i luften, og fløj ud til siden
og styrtede i jorden.
Så vi har lavet nogle ændringer.
Vi har tilføjet vægt til spidsen for at afbalancere den,
og vi har lavet flere tests før affyringen,
præcis som de gør på Stennis Space Center.
Det betyder vel, at det er tid til endnu en affyring.
Vi baserede vores design på de bedste raketter, der nogensinde er bygget.
Hvis denne raket ikke kan slå Patricks Blast-Off Moon Boomer 9000,
er der intet, der kan.
-Briller på! -Tjek!
-Tændingssystemet klart. -Tjek!
-Ekstra voksen tilstede. -Tjek!
Affyr aldrig en modelraket uden en voksen.
Okay, vi er klar.
Okay, så sker det. Tre,
-to, en. Fyr! -To, en. Fyr!
-Wow! -Wow!
Mere end to hundrede, mere end tre hundrede!
Vi gjorde det!
-Vi er tilbage på førstepladsen! -Vi er tilbage på førstepladsen!
Ja!
Chris Rivers, Aftenens Jordnyt.
Træd til side, Patrick, de førende inden for håndarbejde og byggeri
har tilbageerobret deres trone.
Charlie og Carly har udslettet Patricks rekord
og vores helt egen Katherine Ann står klar
med den tidligere rekordindehaver nu. Katherine?
Tak, Chris.
Patrick, for blot et par dage siden var du på det højestes høje.
Hvordan har du det nu, hvor nogle af dine nærmeste venner har stjålet din krone?
For det første vil jeg lykønske Charlie og Carly, de er fantastiske byggere,
de er fantastiske til alting.
Jeg troede, det var min chance for at være god til noget,
at være noget særligt, men… jeg er bare Patrick…
typen, der altid er den næstbedste.
Det gør mig ondt, Pat.
Tilbage til dig i studiet, Chris.
-Hvad har vi gjort? -Ja.
Patrick ville bare være god til noget.
Charlie, jeg var så fokuseret på at vinde rumkapløbet, at jeg ikke tænkte
-på Patricks følelse. -Hvad gør vi nu?
Vi kunne gøre det, USA gjorde, da de vandt.
Hvad er det?
Husk, at USA samarbejdede med Sovjetunionen på et raketprojekt.
Jeg mener, konkurrence er sjovt, men det er som vi lærte ved Michoud,
hvis vi alle arbejde sammen, kan vi bygge noget endnu bedre.
Det er en fantastisk ide.
Hey, hey, Lucy. Ring til Patrick.
Okay, folkens, det ser ud til, at vi har fået fat i et nyt projekt,
at bygge en raket med vores ven, Patrick.
Men tak, fordi I kom forbi! Kom igen, når vi opdager flere ting,
-der er sære… -Men sande.
-Vi ses senere. -Hej, folkens.
Hvad sker der?
Hej, Patrick, vil du komme herover og bygge en raket?
Mig? Det ville være fantastisk. Jeg er der om 30 sekunder!
Det her bliver sjovt.
Vi skal bruge noget snor.
-Vi har mere snor. -Et eller andet sted.
SÆRT MEN SANDT!
-Motoren klar? -Klar.
-Højdemåler klar? -Klar.
Okay, første affyring af Saturn Boomer 6000
om tre, to, en!
Hvor blev den af?
-Vi gjorde det! -Vi gjorde det!
-Ja! -Ja!
-Vi gjorde det!
Tekster af: Toke Lasvill-Andersen