EN NETFLIX-SERIE
Det er juni 2014,
og den online nyhedsside BuzzFeed afholder den ultimative smagstest.
Mexicansk cola versus amerikansk cola.
Hvorfor?
Mexicansk cola eksporteret til USA laves med den klassiske opskrift,
rørsukker som sødemiddel.
Det er meget boblende. Det giver mig myrekryb.
Rens ganen.
Men de sidste fire årtier
har amerikansk cola indeholdt en kontroversiel ingrediens.
Højfruktose-majssirup.
Den har en stærkere eftersmag. Jeg vælger den mexicanske.
I opgøret var mexicansk cola den store vinder.
Den er bedre.
Mexicansk vinder.
Men højfruktose-majssirup taber ikke, når du ser på tallene.
Den gennemsnitlige amerikaner indtager over 9,5 kilo
højfruktose-majssirup hvert år.
Det findes på næsten hver gang i supermarkedet
og i madvarer, du måske ikke tror.
NATURLIGE SMAGE! FEDTFATTIG!
I 2020 producerede USA 7,6 millioner ton af det,
nok til at dække hele Manhattan.
Og siden 1975
har amerikanere indtaget 168 millioner ton af siruppen.
Det ville dække hele Los Angeles.
Og alligevel viste en 2016-undersøgelse,
at 53 % af de adspurgte ville begrænse eller undgå højfruktose-majssirup.
Med en markedsandel på omkring $8,8 milliarder
er højfruktose-majssirup mere end en økonomisk sværvægter.
Dens producenter er store spillere kurtiseret af politikere.
Det er skønt at være her med de fantastiske landmænd,
som brødføder vores nation og bevarer den amerikanske livsstil.
Men dens omdømme er langt fra sødt.
Det er lav ernæring og mange kalorier.
Hvordan dominerede højfruktose-majssirup hylderne?
Småkager! Børnene vil have småkager!
Og hvad gør det for vores helbred?
HØJFRUKTOSE-MAJSSIRUP
HVOR SØD EN AFTALE ER DET?
Det er 1971, og den amerikanske præsident Richard Nixon har et problem.
Landmændene har det svært. Deres indkomst er styrtdykket
på grund af højere produktionsomkostninger.
Folkene på nationens gårde har ikke modtaget
deres rette andel af fremgang og velstand.
Nixon har brug for landmændenes stemmer for at sikre genvalg.
Så han udnævner en ny landbrugsminister,
som er erfaren i landbrugsverdenen, Earl Butz.
2. DECEMBER 1971
Familielandmænd skal leve lige så godt som vores slægtninge i byen.
Fire måneder før valget står Butz bag et kæmpe kornsalg
til en værdi af $750 millioner
til USA's fjende i Den Kolde Krig, Sovjetunionen.
De fleste hvedelandmænd i Kansas ville være glade for handel med Rusland.
Landbrugsindtægterne ryger i vejret.
Landmændene støtter ham nu,
og Nixon bliver uden problemer genvalgt i november, 1972
og vinder 49 ud af 50 stater.
Jeg har aldrig kendt til et valg,
hvor jeg kan gå tidligere i seng, end jeg kan nu.
Men i 1973, hvor kornlagrene nu er i bund,
stiger madpriserne.
Samme år fornyer regeringen landbrugsloven
med formålet at maksimere produktion og lave en tilskyndelse.
Falder korn under en bestemt pris,
vil regeringen og skatteyderne betale forskellen.
Den største afgrøde og nøglen til landets madforsyning er majs.
Butz tilskynder landmænd at plante række efter række
og producere så meget, som de kan, for at få madpriser ned.
Det år producerer de over 40 millioner ton mere majs end tre år tidligere.
Butz' plan har virket, faktisk for godt.
Snart er der alt for meget majs.
Hvordan kan overfloden af korn løses?
Japan, legendernes land, landet for solopgangen.
I 1960'erne
fandt japanske forskere en måde at masseproducere et klistret sødemiddel
lavet af majs.
Butz indser, at denne metode kan opbruge hans problematiske lagre
og opfordrer amerikanske producenter
til at lave siruppen i kommerciel skala.
Den amerikanske industri for højfruktose-majssirup fødes.
Hvordan laves det innovative sødemiddel helt præcist?
MAJSKERNER
Majskerner gennemblødes og males for at producere majsstivelse.
To forskellige enzymer tilføjes til majsstivelsen,
som nedbryder det til mindre glukose-molekyler.
Et tredje enzym forvandler glukosen til en anden sukkerart, fruktose,
som forekommer naturligt i frugt og honning.
Fruktosen blandes med glukosesiruppen,
som giver en sød, klistret blanding, højfruktose-majssirup
Men navnet er forvirrende.
Fruktoseindholdet er kun højt i forhold til almindelig majssirup.
Det indeholder samme mængde fruktose som almindeligt sukker.
FRUKTOSEINDHOLD
Men hvis omdannelse af majs til sødemiddel kan afhjælpe overfloden,
skal der være en efterspørgsel.
Først viser fødevarevirksomhederne ikke meget interesse i
at skifte fra sukker, et gennemprøvet sødemiddel
brugt i over 5.000 år.
Men i 1974
overgår den globale sukker-efterspørgsel udbuddet,
til dels grundet fiaskoen af Europas sukkerroe.
Prisen på råsukker er næsten fordoblet på otte uger.
Industrien siger, prisen er høj grundet global mangel.
Det har stor indvirkning ved kassen i butikken.
$2,20…
Latterligt.
Fødevarevirksomheder begynder at fokusere på højfruktose-majssirup.
Der er et næsten uendeligt udbud, og det produceres i USA,
mens 50 % af sukker importeres og er underlagt kvoter og takster.
I slutningen af 1974 begynder Dr. Pepper, Fanta
og Sprite at benytte højfruktose-majssirup i deres sodavand.
Men de største brands venter.
Og desværre for majsbønder varer deres markedsfordel ikke længe.
Sukkerafgrøder kommer igen, og prisen på sukker styrtdykker.
Majsraffinaderier kan ikke lave majssiruppen billigt nok til at være med.
Hvad værre er, i januar 1980
beslutter præsident Jimmy Carter at straffe Sovjetunionen
for deres invasion af Afghanistan med en kornembargo.
De 17 millioner tons korn bestilt af Sovjetunionen…
4. JANUAR 1980
…udover det, vi skal sælge, vil ikke blive leveret.
Det internationale marked for al den majs svinder.
Alle ville sælge, ingen ville købe.
10. JANUAR 1980
Kornpriser faldt med det maksimale tilladt på en dag.
Med prisen på majs i frit fald
bliver højfruktose-majssirup pludselig en hel del billigere
og får endelig opmærksomhed fra store læskedrik-brands.
I 1980 annoncerer Coca-Cola, at det vil bruge højfruktose-majssirup
og erstatte 50 % af sukkeret i cola.
Inden for to måneder
introducerer Pepsi det også i deres sodavand.
I mellemtiden er præsident Carters kornembargo
meget upopulær blandt landmænd.
Og hans modstander i 1980-valget, Ronald Reagan,
bruger deres vrede til sin fordel.
Da præsidenten "bare" igangsatte kornembargoen,
viste han sig frem for folket på jeres bekostning.
På valgaftenen vinder Reagan en jordskredssejr
og bliver USA's 40. præsident.
Der har ikke været et mere ydmygt øjeblik i mit liv.
Godt nyt for Reagan og majsbønderne.
Fire måneder inde i sin valgperiode afslutter den nye præsident embargoen.
Måske stiger priserne på majs nu, og så tjener vi penge i år.
Prisen på sukker i USA går op,
efter Reagan indfører restriktive kvoter på sukkerimport.
Endnu engang er højfruktose-majssirup det billigere sødemiddel.
Nu skifter flere af de store læskedrik- og fødevarevirksomheder.
Og folk begynder at indtage mere sirup.
I 1981
spiser den gennemsnitlige amerikaner fire teskeer højfruktose-majssirup dagligt.
Det er 6 kilo hvert år.
Højfruktose-majssirup popper op overalt i supermarkedet.
Først på vores shoppetur…
Fra bagværk…
Småkager! Hvad siger I?
…til cornflakes og endda i vin.
Men de fleste forbrugere ved ikke, hvad det nye sødestof faktisk er.
Med hensyn til sødme og kalorier
er højfruktose-majssirup og almindeligt sukker ens.
Så hvad er forskellen på dem?
Kemisk? Ikke meget.
Sukker består af en molekyle glukose bundet til en molekyle fruktose.
Højfruktose-majssirup består af de samme molekyler,
men de er ikke bundet sammen. De flyder frit rundt.
Det giver højfruktose-majssirup en fordel i forhold til nogle forarbejdede madvarer.
Det bevarer fugt bedre end sukker, så det holder sig længere
og forbedrer også madens udseende og tekstur.
EKSTRA HOLDBART!
I 1984 annoncerer Coca-Cola, en af verdens største indkøbere af sukker,
at de i de fleste af deres amerikanske produkter
nu vil bruge højfruktose-majssirup.
Og Pepsi gør det samme.
Det forudses, at det vil tilføje en million tons indenlands efterspørgsel.
Og højfruktose-majssirup overtager ikke bare drikkevarer.
I 1985 har det erstattet sukker i mange forarbejdede madvarer,
og dets markedsandel er mere end en tredjedel af alle sødemidler.
Billigere produkter oversvømmer hylderne og fastfoodmarkedet.
Det er godt for majs-virksomhedernes tal, men ikke for forbrugernes bagdele.
Der sker en stigning i forarbejdede madvarer
fyldt med kalorierige sødemidler,
og i midten af 1980'erne står det klart.
Amerikanerne bliver federe.
For første gang
kalder eksperter i hele landet fedme for en dræbersygdom.
I 1985 klassificeres omkring 20 % af folk som fede.
Først peger de fleste fingre ad fedt og ikke sukker,
som er godt for majssirup-industrien.
YUM YUM-TOGHURT EKSTRA CREMET
Fødevareproducenter ved, at fjerner de fedtet, smager maden mindre godt.
Så for at sælge fedtfattige produkter, der stadig smager godt,
begynder de at benytte flere og flere sødemidler
såsom højfruktose-majssirup,
så den fedtfattige mad har ofte lige så mange kalorier
som de fede versioner.
Men folk hungrer efter det fedtfattige mærkat.
De antager, det betyder, de kan spise uendeligt,
og de spiser ofte mere end nogensinde.
For fødevareproducenter betyder den fedtfattige diæt fede profitter.
Men for os andre? Vi bliver bare federe.
I 1987
er andelen af højfruktose-majssirup, amerikanerne spiser, mere end fordoblet
til 8,3 teskeer hver dag.
12,7 kilo om året.
Vi spurgte vores mor og far, om vi kan
tage på fastfood-restauranten, og vi kan lide den,
fordi der er god mad der.
Til dels takket være højfruktose-majssirup
er mad og drikke nu billigt og rigeligt,
men det er en smagsprøve på det, der venter.
I 1988 lancerer Taco Bell gratis refills af læskedrikke.
Andre fastfood-restauranter følger hurtigt efter.
I 1989 er omkring 26 % af amerikanske voksne fede.
Igennem 90'erne
går højfruktose-majssirup sin sejrsgang.
Nu er 'supersizing' det seneste nye, og sodavandsstørrelser eksploderer.
I 1999 topper den indenlandske produktion af siruppen med 9,5 millioner ton.
Samme år stiger indtagelsen til et historisk niveau.
Folk i USA spiser nu 11,1 teskeer af sødemidlet om dagen,
enorme 17 kilo om året.
I mellemtiden bliver amerikanerne federe og federe.
I 1999 rammer fedme-niveauet 36 %.
Idet vi går ind i det næste årtusind
vil fedme blive det største sundhedsproblem.
Først i 00'erne viser en undersøgelse om fedme en overraskende forbindelse.
Forskere kortlægger data om indtagelsen af højfruktose-majssirup
og sammenligner med andelen af fedme.
De to grafer ser bemærkelsesværdigt ens ud.
Folk begynder at tænke.
Har højfruktose-majssirup skylden for USA's udvidende taljer?
Det er lav næring, mange kalorier
og nok grunden til en fedmeepidemi i landet.
Så gør højfruktose-majssirup os virkelig fede?
Som med alt angående mad er det kompliceret.
Der er mange andre faktorer, der forårsager fedme.
KØRE IKKE GÅ
STILLESIDDENDE AKTIVITETER
Men højfruktose-majssirup har gjort sodavandsdrikke billigere og større.
Amerikanske voksne drikker nu 29 % mere læskedrik end 25 år tidligere.
Det har også gjort forarbejdede fødevarer mere populære,
og de er kalorierige og indtages nemt.
Folk, der spiser dem, indtager 500 kalorier mere om dagen,
end dem, der ikke spiser dem.
Siden 1975 er det samlede forbrug af kalorierige sødemidler steget med 25 %,
og højfruktose-majssirup er steget mere end 1000 %.
Og fordi tilføjelsen af sødemidlerne, deriblandt sukker, kan fremme vægtøgning,
jo mere vi spiser, jo federe bliver vi.
I 2007 har højfruktose-majssirup et blakket ry.
Hvad bidrager mere til døden for den gennemsnitlige amerikaner?
Et terrorangreb eller højfruktose-majssirup?
Men højfruktose-majssirup er stadig et af de mest populære sødemidler
og indbringer mange penge.
I 2008 rapporterer en af markedets store spillere, Archer Daniels Midland,
en driftsresultat-profit på $529 millioner fra sødemiddel-afdelingen.
For at holde profitten i gang
kæmper Corn Refiners Association tilbage mod den dårlige omtale.
Vores produkt er blevet fordrejet i offentligheden.
CRA insisterer på, at højfruktose-majssirup ikke er værre
end ethvert andet sødemiddel.
Højfruktose-majssirup er ernæringsmæssigt,
biokemisk og kaloriemæssigt tilsvarende til hvidt sukker.
Og i 2008
virker American Medical Association til at være enige.
Men omkring 53 % af amerikanerne er stadig bekymrede for,
at højfruktose-majssirup kan være en skadeligt.
Men for de fleste er det svært at undgå.
Højfruktose-majssirup bruges nu i tusindvis af fødevarer.
Det er overalt.
Og ligesom mange andre amerikanske produkter
er det blevet populært ude i verden.
I 2009 producerer verden 15,7 millioner ton højfruktose-majssirup,
nok til at forsøde 53 dåsesodavand til alle på planeten.
Langt det meste, næsten 70 %, kommer fra USA
efterfulgt af Japan og så Kina.
USA indtager mest, mere end 60 %,
efterfulgt af Mexico og Japan.
Andre lander bruger det knap nok,
fordi de foretrækker hjemmedyrket sukker.
På trods af sit blakkede ry
fortsætter industrien med at tjene enorme summer,
dels på grund af USA's regerings tilskud til majsproducenter.
Mellem år 1995 og år 2000
udgør føderale majstilskud i alt $116,6 milliarder,
langt mere end nogen anden landbrugsindustri.
-Hvor meget får du og din familie om året? -Omkring $20 per hektar.
Hvorfor?
Muligvis grundet en særhed i det amerikanske valgsystem.
Vi vil få…
…Amerika til at gro igen, gro.
Det begynder med, at vi støtter vores familiefarme
lige her i Iowa.
Iowa dyrker mere majs end nogen anden stat.
Det er også den første stat, der vælger præsidentkandidater
fra de store politiske partier.
Så mange politikere er ivrige efter at få majsbønderne på deres side.
Iowa vil være nøglen til, hvad der sker i Amerika
den næste generation.
Majsindustrien i dag nyder måske stadig for stor politisk indflydelse.
Men højfruktose-majssirup har det stadig svært
blandt folkeopinionen.
Store brands såsom Papa John's Pizza,
Burger King og McDonald's begynder at trække sig fra det.
Vi skaber en anden madkultur hos McDonald's.
Vi fjerner højfruktose-majssirup fra bollerne…
I 2020 er amerikanernes indtagelse af højfruktose-majssirup
næsten blevet halveret til 6,2 teskeer hver dag.
Det er 9,57 kilo om året.
HØJFRUKTOSE-MAJSSIRUP
Højfruktose-majssirup er fortsat meget kontroversielt,
men det har ændret den amerikanske diæt.
Udskiftning af sukker har givet folk billigere forarbejdet mad,
gratis refills og enorme portioner.
Og takket være stor statsstøtte og kæmpe profitter
er det usandsynligt, at majssiruppen forsvinder foreløbigt.
Sagen er, at på trods af den dårlige PR,
deriblandt mange videoer på sociale medier, der advarer mod det…
Ud med højfruktose-majssirup. Spis det ikke i din hverdag.
…er der ikke meget,
der adskiller højfruktose-majssirup fra almindeligt sukker.
Hvad angår, hvordan det påvirker smagen af mad…
Det ligger i munden, der smager.
De er stort set end. Problemet er
at de begge er slemme.
Sandheden er, når det gælder overspisning,
er det nemmere at bebrejde en ingrediens frem for egne vaner.
Det er langt bedre at undgå at spise
meget forarbejdede og sukkerholdige madvarer,
men det ville selvfølgelig gøre livet langt mindre sødt.
Tekster af: Niels M. R. Jensen