NETFLIX-SARJA
On kesäkuu 2014,
ja BuzzFeed järjestää makutestin.
Meksikon kokis vastaan amerikkalainen kokis.
Miksikö?
Meksikolaista kokista makeutetaan perinteisesti ruokosokerilla.
Hyvin kuplivaa. Oikein pelottaa.
Makunystyrät puhtaaksi.
Neljän vuosikymmenen ajan -
amerikkalainen kokis on sisältänyt kiisteltyä ainetta.
Korkean fruktoosin maissisiirappia.
Parempi jälkimaku. Meksikolainen on parempaa.
Finaalin vie meksikolainen kokis.
Parempaa.
Meksikolainen voittaa.
Mutta korkean fruktoosin maissisiirappi ei ole häviäjä.
Tavallinen amerikkalainen syö sitä 9,5 kiloa vuodessa.
Sitä on marketin lähes joka käytävällä yllättävissäkin ruoissa.
LUONNON MAUT!
Vuonna 2020 -
Yhdysvallat tuotti sitä 7,6 miljoonaa tonnia.
Sillä peittäisi Manhattanin.
Vuodesta 1975 lähtien -
amerikkalaiset ovat kuluttaneet sitä 168 miljoonaa tonnia.
Sillä peittäisi Los Angelesin.
Vuoden 2016 tutkimuksessa -
53 % ihmisistä yrittää välttää sitä.
8,8 miljardin dollarin markkinakoolla -
maissisiirappi on melkoinen tuhovoima.
Sen tuottajat ovat poliitikkojen suosiossa.
Onpa mukavaa olla täällä maanviljelijöiden keskellä,
jotka ruokkivat kansaamme ja säilyttävät amerikkalaisen elämäntavan.
Mutta sen maine ei ole kovin makea.
Vähäravinteista ja korkeakalorista.
Miten maissisiirappi nousi valloittamaan kauppojemme hyllyt?
Lapset haluavat keksejä!
Mitä se tekee terveydellemme?
KORKEAN FRUKTOOSIN MAISSISIIRAPPI
MAKEA DIILI VAI EI?
Vuonna -71 Nixonilla on ongelma.
Maanviljelijät ovat pulassa. Tienestit ovat pienentyneet -
osittain tuotantokustannusten nousun tähden.
Maan tilat eivät ole hyötyneet edistyksestä ja kasvusta.
Nixon tarvitse viljelijöiden äänen voittaakseen toisen kauden.
Niinpä hän nimittää maatalousministerin,
jolle ala on tuttu. Hän on Earl Butz.
2.12.1971
Viljelijöiden on pärjättävä yhtä hyvin kuin kaupunkilaisserkkumme.
Ennen vaaleja Butz seuraa ulkomaisen viljan myyntitilaisuutta,
jonka arvo on 750 miljoonaa.
Vilja lähtee entiselle viholliselle, Neuvostoliitolle.
Kansasin viljelijöille maistuisi kaupanteko Venäjän kanssa.
Alan tienestit kasvavat.
Maanviljelijöiden avulla marraskuussa -72 -
Nixon voittaa helposti 49 osavaltiota 50:stä.
En ole ennen päässyt petiin näin aikaisin vaalien aikaan.
Mutta vuonna 1973 -
Yhdysvaltain viljatuotteiden vähentyessä ruoan hinta nousee.
Myös maatalouslaki uusitaan -
tavoitteena tuotannon kasvu.
Jos vilja laskee alle tietyn hinnan, hallitus ja veronmaksajat maksavat eron.
Viljelyskasveista suurin ja maan ruokatuotannon avain on maissi.
Butz kehottaa viljelijöitä keskittymään maissiin,
jotta ruoan hinta alentuisi.
Sinä vuonna -
maissia tuotetaan 40 miljoonaa tonnia enemmän kuin kolme vuotta aiemmin.
Butzin suunnitelma on toiminut liian hyvin.
Maissia on pian liikaa.
Miten ongelma voidaan ratkaista?
Japani, legendojen ja nousevan auringon maa.
60-luvulla -
japanilaiset tieteilijät keksivät keinon tuottaa makeuttajaa -
maissista.
Butz hoksaa tämän voivan ratkaista liikatuotannon ongelman.
Hän rohkaisee tuottajia tekemään siirappia.
Yhdysvaltain korkean fruktoosin maissisiirappiteollisuus -
on syntynyt.
Miten tämä innovatiivinen makeutusaine valmistetaan?
MAISSIJYVIÄ
Jyvät liotetaan ja jauhetaan maissitärkkelykseksi.
Kahta entsyymiä lisätään tärkkelykseen,
ja ne rikkovat sen glukoosimolekyyleiksi.
GLUKOOSIMOLEKYYLI
Kolmas entsyymi muuttaa glukoosin sokeriksi nimeltä fruktoosi,
jota on luontaisesti hedelmissä ja hunajassa.
Fruktoosi sekoitetaan siirappiin,
josta syntyy makeaa sörsseliä, maissisiirappia.
MAISSISIIRAPPI
Mutta nimi on hämmentävä.
Sen fruktoosipitoisuus on korkea verrattuna tavalliseen maissisiirappiin.
Siinä on saman verran fruktoosia kuin sokerissa.
FRUKTOOSIPITOISUUS
Jotta siirappi helpottaisi ylituotantoa, sille tarvitaan kysyntää.
Ruokafirmoja se ei juuri kiinnosta.
Niillä on jo sokeri, jota on käytetty 5 000 vuotta.
Mutta vuoteen 1974 mennessä -
sokerin kysyntä alkaa ylittää tarjonnan -
osittain Euroopan sokerijuurikasviljelyn epäonnistumisen takia.
Raakasokerin hinta on kaksinkertaistunut 8 viikossa.
Alan mukaan hinnat ovat korkeat maailmanlaajuisen pulan takia.
Sillä on todellinen vaikutus kassalla.
2,20 dollaria.
Naurettavaa.
Ruokayhtiöt keskittyvät maissisiirappiin.
Tarjonta on lähes rajaton, ja sitä tuotetaan Yhdysvalloissa,
kun taas puolet sokerista tuodaan maahan tullien alaisena.
Vuoden 1974 loppuun mennessä -
Dr. Pepper, Fanta ja Sprite alkavat käyttämään maissisiirappia.
Suurimmat brändit odottavat yhä.
Viljelijöiden harmiksi markkinaetu ei säily kauan.
Sokerikasvit elpyvät, ja sokerin hinta putoaa.
Maissisiirappia ei voi tehdä tarpeeksi halvalla.
Mikä pahempaa, tammikuussa 1980 -
presidentti Carter rankaisee Neuvostoliittoa -
tämän hyökkäyksestä Afganistaniin viljakiellolla.
Neuvostoliiton tilaama 17 miljoona tonnia viljaa…
4.1.1980
…jää toimittamatta.
Maissin kansainväliset markkinat kutistuvat.
Kaikki halusivat myydä eivätkä ostaa.
10.1.1980
Viljan hinta laski suurimman sallitun marginaalin päivässä.
Kun maissin hinta on pudonnut,
korkean fruktoosin siirappi onkin yhtäkkiä halvempaa -
ja saa isojen juomafirmojen huomion.
Vuonna 1980 -
Coca-Cola julistaa korvaavansa puolet juoman sokerista -
maissisiirapilla.
Kahdessa kuukaudessa -
Pepsi lisää sitä juoma-automaatteihinsa.
Sillä välin presidentti Carterin viljakielto -
on epäsuosittu maanviljelijöiden keskuudessa.
Ja vuoden 1980 vaalien vastustaja Ronald Reagan -
käyttää heidän raivoaan hyväkseen.
Kun presidentti päätti käyttää viljakieltoa,
hän teki sen teidän kustannuksellanne.
Vaali-iltana Reagan voittaa helposti,
ja hänestä tulee 40. presidentti.
Näin nöyrä…
4.11.1980
…en ole ollut.
Hyviä uutisia Reaganille ja maissintuottajille.
Neljä kuukautta virkaanastumisen jälkeen uusi presidentti lopettaa viljakiellon.
Ehkä maissimarkkina kasvaa nyt, ja saamme tienatakin.
Sokerin hinta kasvaa Reaganin rajoittaessa sen tuontia.
Jälleen maissisiirappi on halvempi makeuttaja.
Yhä useammat suuret juoma- ja ruokafirmat haluavat sitä.
Väki alkaa kuluttamaan enemmän siirappia.
Vuonna 1981 -
tavallinen amerikkalainen syö neljä teelusikallista siirappia päivässä.
Se on kuusi kiloa vuodessa.
Maissisiirappi leviää ruokakauppoihin.
Ensimmäisenä shoppaillaan -
leivonnaisia…
Entä keksit?
Sitä on muroista viiniin.
Mutta monikaan ei tiedä, mitä tämä uusi makeuttaja on.
Mitä makeuteen ja kaloreihin tulee,
maissisiirappi ja sokeri ovat samanlaisia.
Mitä eroa niillä on?
Kemiallisesti ei paljonkaan.
Sokeri syntyy glukoosimolekyylin ja fruktoosimolekyylin yhdistyessä.
Maissisiirappi syntyy samoista molekyyleistä,
mutta ne eivät sitoudu yhteen.
Siksi sitä on helpompi käsitellä prosessoidussa ruoassa.
Kosteus säilyy siinä paremmin, jolloin ruoka säilyy kauemmin,
ja sen ulkonäkö ja rakenne kohenevat.
KESTÄÄ KAUAN!
Vuonna 1984 -
Coca-Cola, yksi maailman suurimmista sokerin ostajista,
ilmoittaa vaihtavansa useimpiin jenkkituotteisiinsa maissisiirapin.
Kuin myös Pepsi.
Siirtymän odotetaan lisäävän noin miljoona tonnia kotimaista kysyntää.
Maissisiirappi ei valloita vain juomia.
Vuoteen 1985 mennessä se korvasi sokerin monissa prosessoiduissa ruoissa,
ja sen markkinaosuus on yli kolmasosa kaikista makeuttajista.
Halvemmat tuotteet valtaavat hyllyt -
ja pikaruokamarkkinat.
Se sopii mainiosti maissintuottajille, mutta ei kuluttajille.
Prosessoitujen ruokien määrä kasvaa, ja ne ovat täynnä makeuttajia,
ja 80-luvun puolivälissä tilanne on selvä.
Amerikkalaiset alkavat lihoa.
Ensimmäistä kertaa asiantuntijat kutsuvat lihavuutta tappajataudiksi.
Vuonna -85 20 % ihmisistä on liikalihavia.
Toistaiseksi sokerin sijaan syytetään rasvaa.
Sehän sopii maissisiirappialalle.
JOGURTTI KERMAINEN
Ruoantuottajat tietävät, että ruoan maku tulee usein rasvasta.
Jotta niissä olisi yhä makua,
makeutusaineita, kuten maissisiirappia, lisätään yhä enemmän,
eli rasvattomissa tuotteissa on usein yhtä paljon kaloreita -
kuin rasvaisissakin.
Mutta rasvattomuus iskee kansaan.
He olettavat, että niitä voi syödä rajattomasti -
ja syövät nyt enemmän kuin koskaan.
Rasvattomuus on hyvä tienesti ruoantuottajille.
Entä me muut?
Me vain lihomme.
Vuoteen 1987 mennessä -
syödyn maissisiirapin määrä on yli kaksinkertaistunut -
8,3 teelusikalliseen päivässä. 12,7 kiloa vuodessa.
Kysyimme äidiltä ja isältä,
saisimmeko mennä pikaruokaravintolaan.
Siellä on hyvää ruokaa.
Osittain maissisiirapin ansiosta -
ruoka ja juoma ovat halpaa, ja sitä riittää.
Mutta se on vasta ensipuraisu.
Vuonna 1988 Taco Bell lanseeraa pohjattomat juomat.
Muut seuraavat perässä.
Vuoteen 1989 mennessä -
noin 26 % Amerikan aikuisista on liikalihavia.
90-luvun läpi -
maissisiirapin menestyskulku jatkuu.
Superkoot ovat nyt suosittuja,
ja limsojen koko kasvaa.
Vuonna 1999 siirappia tuotetaan hurjat 9,5 miljoonaa tonnia.
Samana vuonna -
kulutus nousee historialliselle tasolle.
Amerikkalaiset syövät nyt 11 ruokalusikallista makeuttajaa päivässä.
Hurjat 17 kiloa vuodessa.
Amerikkalaiset sen kuin lihovat.
Vuonna 1999 liikalihavuus nousi 36 prosenttiin.
Uudella vuosituhannella -
lihavuudesta tulee epäilemättä tärkein terveysongelma.
2000-luvun alussa -
akateeminen tutkimus tekee yllättävän löydön.
Tutkijat kartoittavat maissisiirapin käyttöä -
ja vertaavat sitä liikalihavuuteen.
Kaksi kuvaajaa seuraa hyvin samanlaista rataa.
Ihmiset alkavat miettiä.
Voidaanko maissisiirappia syyttää laajenevista lanteista?
Se on vähäravintoista ja kaloririkasta. Ja luultavasti syy lihavuuteemme.
Tekeekö maissisiirappi meistä lihavia?
No, ruokavalioasiat ovat aina monimutkaisia.
On monia tekijöitä, jotka aiheuttavat liikalihavuutta.
AJAMINEN LIIKKUMATTOMUUS
Mutta siirappi on tehnyt limsoista halvempia ja isompia.
Amerikkalaiset kittaavat nyt 29 % enemmän limsaa -
kuin 25 vuotta sitten.
Se on lisännyt prosessoitujen ruokien suosiota.
Ne ovat kaloririkkaita ja niihin jää koukkuun.
Niitä syövät ihmiset syövät noin 500 kaloria enemmän päivässä -
kuin tuoreruokia syövät.
Vuodesta 1975 lähtien -
makeutusaineiden kokonaiskulutus on kasvanut 25 %,
ja maissisiirapin taas yli 1 000 %.
Koska makeutusaineiden lisääminen voi lihottaa,
mitä enemmän niitä syömme, sitä enemmän lihomme.
Vuoteen 2007 mennessä maissisiirappi on saanut ikävän maineen.
Kumpi aiheuttaa todennäköisemmin amerikkalaisen kuoleman:
terrori-isku vai maissisiirappi?
Mutta se on silti suosituimpia makeuttajia Amerikassa.
Viljelijät kiittävät.
Vuonna 2008 alan suuri toimija Archer Daniels Midland -
raportoi 529 miljoonan dollarin voitoistaan makeutusosastoltaan.
Jotta voitot säilyisivät -
Corn Refiners Association käy vastataistoon ikävää mainetta vastaan.
Tuotettamme on kuvailtu väärin julkisuudessa.
CRA:n mukaan siirappi ei ole sen kummempaa kuin muutkaan makeuttajat.
Ravinteiden ja kaloreiden suhteen -
maissisiirappi vastaa sokeria.
Ja vuonna 2008 -
American Medical Association on samaa mieltä.
Silti noin 53 % amerikkalaisista on huolissaan siitä,
että maissisiirappi on vaaraksi terveydelle.
Useimmille sitä on hankala välttää.
Maissisiirappia käytetään nyt tuhansissa ruoissa.
Sitä on kaikkialla.
Kuten monet amerikkalaiset hitit,
se on levinnyt ympäri maailmaa.
Vuonna 2009 -
maailmassa tuotetaan 15,7 miljoonaa tonnia maissisiirappia,
jolla makeuttaisi 53 limutölkkiä jokaiselle maan asukille.
Suurin osa, lähes 70 prosenttia, tulee Yhdysvalloista.
Sitä seuraavat Japani ja Kiina.
Yhdysvallat kuluttaa eniten, yli 60 %.
Sitä seuraavat Meksiko ja Japani.
Muut maat eivät siitä niin piittaa,
valiten mieluummin kotimaisen sokerin.
Ikävästä maineesta huolimatta -
maissisiirappiala haravoi itselleen massiiviset voitot -
osaksi siksi, että maissinviljelijät saavat hallitukselta tukea.
Vuosina 1995–2020 -
liittovaltion tulot maissille olivat 116,6 miljardia taalaa.
Paljon enemmän kuin muilla maanviljelyn aloilla.
Paljonko saatte vuodessa? -Noin 20 dollaria per 0,4 hehtaaria.
Miksi?
Ehkä amerikkalaisen vaalijärjestelmän takia.
Saamme…
ELOKUU 2016
Amerikan taas kasvattamaan.
Se alkaa perhetilojen tukemisesta täällä Iowassa.
Iowassa kasvaa enemmän maissia kuin missään muussa osavaltiossa.
Se myös valitsee presidenttiehdokkaat ensimmäisenä.
Monet poliitikot haluavat saada maissinviljelijät puolelleen.
Iowa on avain Amerikan tapahtumiin…
ELOKUU 2019
…seuraavan sukupolven aikana.
Maissiteollisuudella voi olla suuri poliittinen vaikutusvalta.
Mutta maissisiirappi ei onnistu saamaan kansaa puolelleen.
Isot brändit, kuten Papa John's Pizza,
Burger King ja McDonald's alkavat perääntyä.
Luomme eri ruokakulttuuria McDonald'sissa.
Poistamme maissisiirapin sämpylöistämme…
Vuoteen 2020 mennessä -
maissisiirapin kulutus Amerikassa -
on lähes puolittunut huippunsa jälkeen 6,2 teelusikalliseen päivässä.
Se on 9,6 kiloa vuodessa.
MAISSISIIRAPPI
Se on yhä kiistanalainen aine,
mutta se on muuttanut amerikkalaisten ruokavaliota.
Se on suonut ihmisille halvempia prosessoituja ruokia,
ilmaiset lisälimut ja valtavat annokset.
Valtavien valtionavustusten ja megavoittojen ansiosta -
korkean fruktoosin maissisiirappi on tuskin katoamassa.
Huonosta maineesta huolimatta,
vaikka se sisältäisi varoittavia somevideoita…
Älkää syökö korkean fruktoosin maissisiirappia.
…maissisiirapin ja sokerin ero ei ole suuri.
Se, miten se vaikuttaa makuun,
riippuu maistajasta.
Ne ovat lähes sama asia. Ongelmana on, että ne ovat molemmat pahaksi.
Totuus on,
että mitä tulee ylensyöntiin,
on helpompaa syyttää ainesosaa kuin omia tapojamme.
On parempi vältellä prosessoituja ja makeita ruokia kokonaan,
mutta sitten elämä ei olisi yhtä makeaa.
Tekstitys: Minea Laakkonen