A NETFLIX SOROZATA
2014 júniusában járunk.
A BuzzFeed nevű online híroldal nagy íztesztet végzett:
összehasonlította a mexikói Coca-Colát az amerikaival.
Hogy miért?
Az USA-ba importált mexikói Coca-Cola a klasszikus recept alapján,
nádcukorral édesítve készül.
Nagyon pezseg, az biztos. Ez megijeszt.
Kiöblítem a számat.
Azonban az amerikai Coca-Cola négy évtizede
egy vitatott összetevőt tartalmaz:
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirupot.
A dobozosnak van egy utóíze. A mexikói jobban ízlik.
A mexikói Coca-Cola lett a verseny nagy győztese.
Igen, ez jobb.
A mexikói nyert.
Ám a kukoricaszirup sem vesztes, főleg a számok alapján.
Egy átlag amerikai
évente több mint kilenc kilogramm kukoricaszirupot fogyaszt évente.
A szupermarketek szinte minden során megtalálható,
és olyan ételekben, amikre nem is gondolnánk.
2020-ban az Egyesült Államok 7,6 millió tonnát állított elő belőle,
amivel egész Manhattant be lehetne borítani.
1975 óta pedig
az amerikaiak 168 millió tonnát fogyasztottak el a szirupból.
Ez egész Los Angelest lefedné.
Ennek ellenére egy 2016-os tanulmányból kiderült,
hogy a válaszadók 53%-a próbálja csökkenteni
vagy elkerülni a kukoricaszirupot.
A körülbelül 8,8 milliárd dolláros világpiaci részesedésével
a kukoricaszirup több mint egy gazdasági pusztító erő.
A gyártói befolyásos hatalmi figurák, akiket politikai szereplők támogatnak.
Nagyon örülök, hogy itt lehetek azokkal a gazdákkal,
akik táplálják nemzetünket, és óvják az amerikai életmódot.
Ám a hírneve inkább keserédes.
Sok benne a kalória, de kevés a tápanyag.
Hogyan került a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup a szupermarketek polcaira?
Süti! A gyerekek sütit akarnak!
És hogyan árt az egészségünknek?
A MAGAS FRUKTÓZTARTALMÚ KUKORICASZIRUP
A JÓBÓL IS MEGÁRT A SOK?
1971-ben az Egyesült Államok elnökének, Richard Nixonnak gondja akadt.
Az amerikai gazdák küszködtek.
Esni kezdett a bevételük, részben a növekvő termelési költségek miatt.
Az ország mezőgazdászai nem részesülnek méltányos módon a fejlődésből és jólétből.
Nixonnak szüksége volt a gazdák szavazatára az újraválasztásához,
így új mezőgazdasági minisztert nevezett ki,
Earl Butzt, aki öreg motoros volt a témában.
1971. DECEMBER 2.
Olyan megélhetést akarok biztosítani nekik, mint a városiaknak.
Négy hónappal a választások előtt
Butz hatalmas, 750 millió dolláros külföldi gabonaexportot felügyelt.
A gabonát Amerika hidegháborús ellenfele, a Szovjetunió vásárolta fel.
A kansasi búzatermesztők üdvözítenék az Oroszországgal való kereskedelmet.
A mezőgazdasági bevétel megugrott.
A gazdák támogatásával
1972 novemberében
Nixont fölényesen újraválasztották,
hiszen az 50 államból 49-et megnyert.
Nem tudok olyan választásról,
amikor hamarabb álomra tudtam volna hajtani a fejem, mint ma este.
Azonban 1973-ban, az amerikai gabonakészlet megcsappanásával
az élelmiszerárak emelkedni kezdtek.
A kormány megújította a mezőgazdasági törvényt,
hogy maximalizálják a termelést, illetve bevezettek egy ösztönzőt:
ha a gabona ára egy minimum alá csökken,
a kormány és az adófizetők kiegyenlítik a különbözetet.
Az ország élelmiszer-ellátásának kulcsát a kukorica jelentette.
Butz arra buzdította a gazdákat, hogy mindent ültessenek be,
és termeljenek minél többet az élelmiszerárak csökkentése érdekében.
Ebben az évben több mint 40 millió tonnával több kukoricát termeltek,
mint három évvel korábban.
Butz terve bevált, méghozzá túlságosan is.
Hamarosan túl sok kukorica termett.
Mit lehet tenni a kukoricatöbblettel?
A legendák földje, és a Felkelő Nap hazája, Japán.
A hatvanas években
a japán tudósok rájöttek, hogyan lehet kukoricából készült
ragacsos édesítőszert gyártani futószalagon.
Butz felismerte, hogy ezzel a módszerrel kiküszöbölheti a többletet,
és arra buzdította az amerikai gyártókat, hogy kezdjék meg a szirup tömeggyártását.
Így született meg a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup iparága Amerikában.
Hogyan készül pontosan ez az innovatív édesítőszer?
KUKORICASZEM
Áztatás után a kukoricaszemet megőrlik, hogy kukoricakeményítőt kapjanak.
A kukoricakeményítőhöz két különböző enzimet adnak,
melyek kisebb glükózmolekulákra bontják azt.
Ezt követően egy harmadik enzim a glükózt egy másik cukorrá, fruktózzá alakítja,
ami megtalálható a gyümölcsben és a mézben.
A fruktózt összekeverik glükózsziruppal, így édes, ragacsos egyveleget kapnak,
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirupot.
De a név összezavarhat minket.
Fruktóztartalma csak a sima kukoricaszirupéhoz képest magas.
Nagyjából ugyanannyi fruktóz van benne, mint a közönséges cukorban.
FRUKTÓZTARTALOM
Mivel a kukoricát édesítőszerré változtatták a gabonatöbblet miatt,
keresletet is kellett teremteni.
Eleinte nem sok érdeklődést mutattak
az élelmiszeripari cégek a jól bevált édesítőszer,
a cukor leváltására, amit több mint 5000 éve használtak.
Azonban 1974-ben a cukorigény világszerte meghaladta a kínálatot,
részben az európai cukorrépa rossz terméshozama miatt.
Nyolc hét alatt majdnem megduplázódott a nyerscukor ára.
Az iparág szerint a hiány miatt ilyen magasak az árak.
Ennek hatását a pénztárnál érezhették az emberek.
Két dollár 20 cent.
Nevetséges.
Az élelmiszeripari cégek érdeklődni kezdtek a szirup iránt.
Szinte korlátlan volt a kínálat, és az USA-ban állították elő,
míg a cukor 50%-át importálták, valamint kvóták és vámok vonatkoztak rá.
1974 végén a Dr. Pepper, a Fanta és a Sprite
magas fruktóztartalmú kukoricaszirupot kezdett el használni.
A legnagyobb cégek azonban még kitartottak,
és sajnos a kukoricatermesztők piaci előnye sem tartott sokáig.
Újra volt bőségesen cukorrépa, így a cukor ára zuhanni kezdett.
A szirup előállítása drágább volt, így nem tudták felvenni a versenyt.
Ráadásul 1980 januárjában Jimmy Carter elnök úgy döntött,
hogy a Szovjetuniót gabonaembargóval szankcionálja Afganisztán megszállásáért.
A Szovjetunió által megrendelt 17 millió tonna gabonát,
amely meghaladja az eladásra vállalt mennyiséget, nem szállítjuk le.
A kukorica nemzetközi piaca összezsugorodott.
Mindenki eladni akart, de nem akadt vevő.
A gabona ára a megengedett maximális árkülönbséggel csökkent egy nap alatt.
A kukorica árának zuhanásával
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup hirtelen sokkal olcsóbb lett,
ami végül a nagy italmárkák figyelmét is felkeltette.
1980-ban a Coca-Cola bejelentette,
hogy a kólájában használt cukor 50%-át kukoricasziruppal helyettesíti.
Két hónapon belül a Pepsi is követte a példáját saját üdítője esetében.
Ezalatt Carter elnök gabonaembargója
továbbra is népszerűtlen volt a gazdák körében.
Az 1980-as választásokon ellenfele,
Ronald Reagan saját javára fordította felháborodásukat.
Amikor az elnök úr bevezette a gabonaembargót,
az amerikai népet akarta megnyerni az önök költségén.
A választások estéjén Reagan elsöprő győzelmet aratott,
és ő lett az Egyesült Államok 40. elnöke.
Ilyen alázatot még sosem éreztem.
1980. NOVEMBER 4.
Ez jó hír volt Reagan és a kukoricatermesztők számára.
A hivatalba lépésétől számított négy hónapon belül
megszüntette a gabonaembargót.
Talán végre újra felmennek az árak, és tudunk pénzt keresni idén.
A cukor ára emelkedni kezdett az USA-ban,
miután Reagan kvótákat vezetett be az importjára.
Újra a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup vált olcsóbbá.
Egyre több nagy ital-
és élelmiszergyártó cég sürgette a váltást,
így az emberek egyre több szirupot kezdtek fogyasztani.
1981-ben egy átlagos amerikai
négy teáskanálnyi kukoricaszirupot evett meg egy nap.
Ez évi hat kiló szirupot jelent.
A kukoricaszirup egyre elterjedtebbé vált a boltokban.
A vásárlási láz első helyezettje.
A pékárutól kezdve…
És a sütivel mi lesz?
…a gabonapelyheken át a borokig.
De a legtöbb fogyasztó nem tudta, hogy mi fán terem az új édesítőszer.
Édesség és kalória tekintetében
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup és a kristálycukor ugyanaz.
De akkor mi a különbség közöttük?
Szerkezetileg nem sok.
A cukor egy kémiai kötésben lévő fruktóz- és glükózmolekulából áll.
A kukoricaszirup ugyanezekből a molekulákból tevődik össze,
azonban nincs közöttük kötés, hanem szabadon mozognak.
Ez adja a szirup előnyét egyes feldolgozott élelmiszerekben;
jobban megtartja a nedvességet, mint a cukor, így tartósít,
valamint javít az élelmiszerek megjelenésén és állagán.
TARTÓS!
A Coca-Cola, a világ egyik legnagyobb cukorfelvásárlója
1984-ben bejelentette, hogy az amerikai termékei nagy részéhez
kukoricaszirupot fog használni.
A Pepsi is így döntött.
Azt jósolták, hogy ez körülbelül egymillió tonnával növeli meg a belföldi keresletet.
A kukoricaszirup nem csak az üdítőitalokban jelent meg.
1985-re több feldolgozott élelmiszerben felváltotta a cukor helyét,
és piaci részesedése az összes kalóriadús édesítő
több mint egyharmada volt.
Az olcsó termékek elárasztották a boltok polcait
és a gyorséttermeket.
A feldolgozóknak ez nagyobb profitot,
a fogyasztóknak pedig nagyobb ruhaméretet eredményezett.
A kalóriadús édesítőszerekkel teletömött élelmiszerek száma egyre csak nőtt,
és az 1980-as évek közepére nyilvánvalóvá vált:
Amerika kezdett elhízni.
Most először nevezték az elhízást halálos betegségnek az ország szakértői.
1985-ben az emberek körülbelül 20%-a minősült elhízottnak.
Ekkor még a zsírt tartották a hunyónak, nem pedig a cukrot,
ami kedvezett a kukoricaszirup iparágának.
Az élelmiszergyártók tudták, hogy a zsírszegény ételek kevésbé finomak,
így azért, hogy mégis ízletes termékeket áruljanak,
az élelmiszeripari cégek egyre több édesítőt,
például kukoricaszirupot adtak termékeikhez,
vagyis a zsírszegény ételekben gyakran ugyanannyi kalória volt,
mint a magas zsírtartalmú változatban.
Ám a vásárlók megvesztek a zsírszegény címkéért.
Azt feltételezték, hogy így bármennyit ehetnek,
ezért sokszor több ételt fogyasztottak.
Az élelmiszergyártóknak
a zsírszegény étrend zsíros csekkeket jelentett.
És számunkra? Ránk egyre csak rakódott a zsír.
1987-re az amerikaiak által fogyasztott kukoricaszirup mennyisége
több mint a duplájára, napi 8,3 teáskanálnyira nőtt.
Ez évi 12 kilót jelentett.
Megkérdeztük anyát meg apát,
hogy elmehetünk-e a gyorsétterembe, mert szeretjük, és ott finom az étel.
Részben a kukoricaszirupnak köszönhetően
bőséges lett a kínálat az olcsó ételből és italból,
ám ez csak ízelítő volt a jövőből.
1988-ban a Taco Bell bevezette az ingyenes üdítőital-utántöltést.
Hamarosan más gyorséttermek is követték a példáját.
1989-re az amerikai felnőttek 26%-a elhízott lett.
A 90-es években
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup egyre népszerűbbé vált.
Az óriási ételadagok virágkorukat élték,
és az üdítőitalok is felfúvódtak.
1999-ben a belföldi szirupelőállítás elérte a 9,5 millió tonnát.
Ugyanebben az évben a fogyasztás történelmi magasságokba emelkedett.
Ekkor az Egyesült Államokban naponta 11,1 teáskanálnyi édesítőt ettek,
ami évi 17 kilogrammot jelentett.
Eközben az amerikaiak egyre csak híztak.
1999-ben az elhízás aránya elérte a 36%-ot.
A következő évezredben
kétségtelenül az elhízás lesz az első számú egészségügyi probléma.
A 2000-es évek elején
egy elhízásról szóló tanulmány meghökkentő összefüggést talált.
A kutatók vázolták a kukoricaszirup fogyasztását,
majd összevetették az elhízás arányával.
A két grafikon rendkívül hasonló pályát írt le.
Az emberek gondolkodóba estek:
okolható-e a kukoricaszirup Amerika egyre gömbölyödő úszógumijáért?
Sok benne a kalória, de kevés a tápanyag.
Valószínűleg ezért híznak el ennyien az országban.
Tényleg a magas fruktóztartalmú kukoricasziruptól hízunk?
Ez egy bonyolult kérdés, mint minden, ami étrenddel kapcsolatos.
Rengeteg más tényező is okozhat elhízást.
VEZETÉS SÉTA HIÁNYA
ÜLŐMUNKA
A magas fruktóztartalmú kukoricaszirup olcsóbbá és nagyobbá tette az üdítőket.
Az amerikai felnőttek 29%-kal több üdítőt fogyasztanak,
mint 25 évvel ezelőtt.
Az olyan tartós élelmiszerek is népszerűek lettek,
amelyekben sok a kalória és etetik magukat.
Az ezeket fogyasztók átlagosan 500-zal több kalóriát vesznek magukhoz,
mint azok, akik feldolgozatlan ételt esznek.
1975 óta a kalóriadús édesítőszerek fogyasztása 25%-kal nőtt,
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirupé pedig több mint 1000%-kal.
Ezen édesítőszerek hozzáadásával elősegíthetjük a súlygyarapodást,
és minél többet eszünk belőle, annál kövérebbek leszünk.
2007-re a magas fruktóztartalmú kukoricaszirupnak rossz híre ment.
Őszintén, mi járul hozzá nagyobb valószínűséggel
egy átlagos amerikai halálához?
Egy merénylet vagy a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup?
A kukoricaszirup így is
az egyik legnépszerűbb édesítőszer maradt Amerikában, ami hatalmas profitot hozott.
2008-ban a piac egyik legfontosabb szereplője,
az Archer Daniels Midland
529 millió dolláros nyereségre tett szert az édesítőszer-részlegéről.
A profit növelése érdekében
a Kukorica Feldolgozók Szövetsége ellentámadásba lendült.
A termékünket szándékosan félreértelmezték a nyilvánosság előtt.
A CRA ragaszkodott hozzá, hogy kukoricaszirup nem egészségtelenebb,
mint a többi kalóriadús édesítőszer.
A kukoricaszirup tápértékében,
biokémiájában és kalóriatartalmában a kristálycukor megfelelője.
És úgy tűnik, 2008-ban
az Amerikai Orvosi Szövetség is egyetértett ezzel.
Ennek ellenére az amerikaiak 53%-a aggódott amiatt,
hogy a kukoricaszirup veszélyt jelenthet az egészségre.
De a legtöbbeknek nehézséget jelentett elkerülni.
A magas fruktóztartalmú kukoricaszirupot több ezer ételben használták.
Mindenhol ott volt.
És a népszerű amerikai termékekhez hasonlóan
a szirup is elterjedt az egész világon.
2009-ben 15,7 millió tonna
magas fruktóztartalmú kukoricaszirupot állítottak elő a világon,
ami fejenként 53 doboz üdítőital édesítésére
lenne elegendő a Föld lakosságának.
A túlnyomó része, csaknem 70% az USA-ból származik,
amit Japán, majd Kína követ.
Az USA fogyasztja a legtöbbet,
több mint 60%-át,
amit Mexikó és Japán követ.
Más országokban alig használják;
sokan a belföldön termő cukrot választják.
Megtépázott hírneve ellenére
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup továbbra is megaprofitot termelt,
részben a kukoricatermesztőknek nyújtott állami támogatások miatt.
1995 és 2020 között
a szövetségi szintű támogatások összege 116,6 milliárd dollár volt,
sokkal több, mint bármely más mezőgazdasági ágazatban.
- Mennyit keres a családja évente? - Hektáronként kábé 40 dollárt.
Miért?
Talán az amerikai elektori rendszer anomáliája miatt.
Tegyük újra…
2016 AUGUSZTUSA
…termővé Amerikát. Termővé.
Ennek első lépése a mezőgazdasággal foglalkozó családok támogatása Iowában.
Iowa több kukoricát termeszt, mint bármely más állam,
és ez volt az első állam, amely elnökjelölteket választott
a nagy politikai pártok közül,
így sok politikus égett a vágytól, hogy megnyerje a kukoricatermesztőket.
Iowa kulcsfontosságú lesz abban, hogy mi lesz Amerika jövője.
A kukoricaipar még ma is hatalmas politikai befolyást élvez,
ám a kukoricaszirup továbbra is küzd a közvélemény megnyeréséért.
Olyan nagy márkák kezdtek elfordulni tőle,
mint a Papa John's Pizza, a Burger King vagy a McDonald's.
Új étkezési kultúrát alakítunk ki a McDonald'sban.
Eltávolítjuk a kukoricaszirupot a bucijainkból.
2020-ra az amerikaiak magas fruktóztartalmú kukoricaszirup-fogyasztása
majdnem a felére csökkent,
ami naponta 6,2 teáskanálnyit jelentett.
Ez évi 9,5 kilogramm.
A magas fruktóztartalmú kukoricaszirup továbbra is vitatott,
de az amerikaiak étkezését átalakította.
A cukor kiváltása olcsóbb tartós élelmiszereket,
ingyenes utántöltést és nagy adagokat adott az embereknek.
A hatalmas állami támogatásoknak és a megaprofitnak köszönhetően
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirup nem valószínű,
hogy el fog tűnni a közeljövőben.
A helyzet az, hogy a rossz PR ellenére,
beleértve az édesítőszerek veszélyeire figyelmeztető videókat…
Hagyjátok el a kukoricaszirupot! Ne legyen az étrendetek része!
…nem sok választja el
a magas fruktóztartalmú kukoricaszirupot a sima cukortól.
Az, hogy a szirup hogyan befolyásolja az étel ízét, a fogyasztó ízlésén múlik.
Alapvetően ugyanaz a kettő. A probléma az, hogy mindkettő káros.
Az igazság az, hogy túlevés esetén
könnyebb az összetevőt hibáztatni, mint saját szokásainkat.
Sokkal jobb lenne teljesen elhagyni a feldolgozott, cukros ételeket,
de az természetesen megkeserítené az életünket.
A feliratot fordította: Kajner Kata