EN NETFLIX-SERIE
Juni 2014.
Nätsajten Buzzfeed genomför det ultimata smaktestet.
Mexikansk Coca Cola kontra amerikansk.
Varför?
Importerad mexikansk Coca Cola görs enligt det klassiska receptet, med rörsocker.
Den är jättebubblig. Helt galet.
Rensa gommen.
De senaste 40 åren har amerikansk Cola innehållit en kontroversiell ingrediens.
HFCS - majssocker.
Burken har mer eftersmak. Jag föredrar den mexikanska.
I kampen blev mexikansk Coca Cola den stora vinnaren.
-Den är bättre. -Mexikanska vinner.
Men HFCS är ingen förlorare, särskilt inte när man tittar på siffrorna.
Genomsnittsamerikanen får i sig nära 10 kg majssocker varje år.
Det finns i alla möjliga produkter i mat- affären, och i mer överraskande livsmedel.
NATURLIGT! LÅG FETTHALT!
2020 producerade USA 7,6 miljoner ton HFCS.
Det räcker för att täcka hela Manhattan.
Och sen 1975
har amerikaner fått i sig 168 miljoner ton HFCS.
Det skulle täcka hela Los Angeles.
Men en studie från 2016
visade att 53 procent försökte begränsa eller undvika intaget av HFCS.
Med en marknadsandel värd runt 8,8 miljarder dollar
är HFCS mer än en ekonomisk ångvält.
Producenterna är maktspelare som uppvaktas av politiker.
Jag är jätteglad att vara här med de fantastiska bönder
som ger vårt land mat och bevarar vårt sätt att leva.
Men dess rykte är allt annat än sött.
Dåligt näringsvärde, många kalorier.
Hur lyckades majssocker dominera i mataffärernas hyllor?
Kakor! Barnen vill ha kakor!
Och hur påverkar det vår hälsa?
HFCS - MAJSSOCKER
KANSKE INTE SÅ SOCKERSÖTT?
1971. USA:s president Richard Nixon har ett problem.
Amerikanska bönder har det svårt.
Deras inkomster har rasat, delvis på grund av höga produktionskostnader.
Våra bönder har inte fått sin beskärda del av landets framsteg och välstånd.
Nixon behöver böndernas röster för att bli omvald,
så han utser en ny jordbruksminister
med erfarenhet från lantbruksvärlden, Earl Butz.
Jag vill att bönderna har det lika bra som kusinerna i städerna.
Fyra månader före valet övervakar Butz en enorm spannmålsförsäljning,
värd 750 miljoner dollar, till USA:s kalla krigs-fiende, Sovjetunionen.
De flesta veteodlare i Kansas är nog positiva till handel med Ryssland.
Lantbruksinkomsterna ökar.
Tack vare böndernas gillande
väljs Nixon om med stor marginal i november 1972.
Han vann i 49 av 50 delstater.
Jag har aldrig kunnat gå och lägga mig så tidigt efter ett val som i kväll.
Men 1973 var USA:s veteförråd tömda och matpriserna sköt i höjden.
Samma år förnyade regeringen jordbrukslagen
för att maximera produktionen, och la till en stimulansåtgärd.
Sjönk spannmålet under ett visst pris stod skattebetalarna för mellanskillnaden.
Det största spannmålet, och nyckeln till livsmedelsförsörjningen, var majs.
Butz uppmuntrade bönderna att plantera hela fälten fulla
och producera så mycket de kunde för att sänka livmedelspriserna.
Det året producerades över 40 miljoner ton mer majs än tre år tidigare.
Butz plan fungerade. Lite för bra.
Det fanns alldeles för mycket majs.
Vad kan göras för att ta hand om överflödet?
Japan: legendernas och soluppgångens land.
På 1960-talet lyckades japanska forskare massproducera
ett klibbigt sockersubstitut av majs.
Butz insåg att det här kunde lösa det problematiska överskottet,
så han uppmuntrade amerikanska producenter att börjat massproducera sirapen.
Den amerikanska HFCS-industrin är född.
Hur tillverkas då detta innovativa sockersubstitut?
MAJSKORN
Majskorn blötläggs och mals till majsstärkelse.
Två enzymer tillsätts. De bryter ner stärkelsen i mindre glukosmolekyler.
GLUKOSMOLEKYL
Ett tredje enzym förvandlar glukosen till ett socker kallat fruktos
som finns naturligt i frukt och honung.
Fruktosen blandas med glukossirap och blir till en söt, klibbig blandning:
HFCS, majssocker.
Men namnet är förvillande.
Fruktosinnehållet är bara högt i jämförelse med vanlig majssirap.
Det innehåller ungefär lika mycket fruktos som vanligt socker.
FRUKTOSINNEHÅLL
Men om majssocker ska råda bot på majsöverflödet
måste det finnas efterfrågan.
Livsmedelsföretagen är till en början föga intresserade av att byta från socker,
en beprövad sockerart som använts i över 5 000 år.
Men 1974 började efterfrågan på socker överstiga tillgången,
efter felslagen sockerbetsskörd i Europa.
Priset på råsocker har nästan fördubblats på åtta veckor.
Priserna är höga på grund av global brist.
Det påverkar matpriserna.
2,20 dollar.
Löjligt.
Livsmedelsföretagen började intressera sig för HFCS.
Tillgången är nästan oändlig, och det produceras i USA.
50 procent av sockret importeras och är tullbelagt.
I slutet av 1974
började Dr. Pepper, Fanta och Sprite använda HFCS i sin läsk.
Men de största märkena avvaktar
och majsböndernas marknadsfördel varar inte länge.
Sockerskördarna återhämtar sig och priset rasar.
Man kan inte tillverka HFCS tillräckligt billigt för att konkurrera.
Och i januari 1980
bestämde sig president Jimmy Carter för att bestraffa Sovjetunionen
för deras invasion i Afghanistan med ett spannmålsembargo.
De 17 miljoner ton spannmål som Sovjetunionen har beställt,
eller ännu mer, som vi tänkte sälja, kommer inte att levereras.
Den internationella marknaden för majsen försvinner.
Alla ville sälja, men ingen köper.
Spannmålspriset föll med maximalt tillåten marginal på en dag.
När majspriset befann sig i fritt fall blev HFCS plötsligt mycket billigare.
Nu fick de stora varumärkena upp ögonen.
1980 tillkännagav Coca Cola
att de skulle byta ut 50 procent av sockret i drycken mot HFCS.
Inom två månader började även Pepsi med samma sockersubstitut.
President Carters spannmålsembargo fortsatte vara impopulärt bland bönderna.
Hans motståndare i presidentvalet 1980, Ronald Reagan,
använde deras ilska till sin fördel.
Presidentens spannmålsembargo
var ett spel för gallerierna på er bekostnad.
På valdagen vann Reagan en jordskredsseger
och blev USA:s 40:e president.
Jag har aldrig känt mig mer ödmjuk i hela mitt liv.
Goda nyheter för Reagan - och för majsbönderna.
Inom fyra månader satte den nye presidenten stopp för spannmålsembargot.
Majsmarknaden kanske ökar nu, så att vi kan tjäna lite pengar i år.
Sockerpriset i USA ökade när Reagan införde kvoter för sockerimport.
Återigen blev HFCS det billigare alternativet.
Fler och flera av de stora dryckes- och livsmedelstillverkarna bytte snabbt.
Och folk började få i sig mer majssocker.
1981 fick genomsnittsamerikanen i sig fyra teskedar majssocker om dagen.
Det är sex kilo om året.
HFCS började dyka upp överallt i mataffärerna.
Först på vår handlingsrunda…
Från bakverk…
Kakor!
…till flingor och till och med vin.
Men de flesta konsumenter vet inte vad det nya sötningsmedlet är.
Vad gäller sötma och kalorier skiljer sig inte HFCS och vanligt socker åt.
Vad är då skillnaden?
Kemiskt? Inte särskilt mycket.
Socker består av en molekyl glukos bunden till en molekyl fruktos.
HFCS består av samma molekyler,
men är inte sammanbundna, utan flyter runt fritt.
Det ger HFCS en fördel i vissa bearbetade livsmedel.
Det bevarar fukt bättre än socker, så hållbarhetstiden ökar
och livsmedlets utseende och konsistens förbättras.
EXTRA LÅNG HÅLLBARHET!
1984 tillkännagav Coca Cola, en av världens största sockerköpare,
att man skulle byta till HFCS i de flesta av sina amerikanska produkter.
Pepsi gjorde detsamma.
Den inhemska efterfrågan beräknades öka med runt en miljon ton.
HFCS tog inte bara över i drycker.
1985 ersatte det socker i en mängd bearbetade livsmedel,
och marknadsandelen var över en tredjedel av alla sockerarter.
Billiga produkter översvämmade mataffärerna och snabbmatsmarknaden.
Toppen för majsförädlingsföretagens vinster,
men inte för konsumenterna.
Mängden bearbetad mat med tillsatt socker ökade.
På mitten av 1980-talet stod det klart att amerikanerna blev fetare.
För första gången kallar experter fetma för en dödlig sjukdom.
1985 beräknades runt 20 procent lida av fetma.
Än så länge skyller de flesta på fett, inte socker.
Det passar majssockerindustrin bra.
MUMS-YOGHURT EXTRA KRÄMIG
Livsmedelstillverkare vet att låg fetthalt gör bearbetade livsmedel mindre goda.
Så för att sälja fettsnåla, smakrika produkter
började man tillsätta allt mer sötning, som HFCS.
Så fettsnåla produkter innehåller ofta lika många kalorier som de feta.
Men folk vill se etiketten "fettsnål".
De antar att de kan äta hur mycket de vill och äter ofta mer än nånsin.
För livsmedelsproducenter betyder den fettsnåla dieten feta vinster.
Men vi andra? Vi blir bara fetare.
1987 har mängden majssocker som amerikanerna får i sig mer än dubblerats
till 8,3 teskedar per dag.
12,5 kg per år.
Vi frågar mamma och pappa om vi får äta på en snabbmatsrestaurang.
Vi gillar det, för maten är god.
Delvis tack vare HFCS, är mat och dryck billig och finns i överflöd.
Men det är bara en försmak av vad som väntar.
1988 introducerade Taco Bell gratis påfyllning av läsk.
Andra snabbmatsrestauranger följde snart efter.
1989 led runt 26 procent av USA:s vuxna av fetma.
Under 90-talet gick HFCS från klarhet till klarhet.
"Supersize" var sista skriket och läskstorlekarna svällde.
1999 nådde produktionen av majssocker sin högsta notering: 9,5 miljoner ton.
Samma år nådde konsumtionen historiska nivåer.
Amerikanerna åt nu 11,1 tesked majssocker om dagen
Det är otroliga 17 kg per år.
Och amerikanerna blev tjockare och tjockare.
1999 nådde fetmanivåerna 36 procent.
Nästa millennium kommer fetma garanterat att bli vårt största hälsoproblem.
På tidigt 2000-tal gör en akademisk studie om fetma en häpnadsväckande koppling.
Konsumtionen av HFCS kartläggs och kurvan jämförs med fetmafrekvensen.
De två kurvorna är anmärkningsvärt lika varandra.
Folk börjar undra om HFCS kan klandras för amerikanernas ökade midjemått.
Dåligt näringsvärde, många kalorier.
Det kan vara skälet till vår fetmaepidemi.
Så blir vi feta av majssocker?
Som allt som rör kost är det komplicerat.
Det finns många andra faktorer som leder till fetma.
KÖRA - INTE GÅ STILLASITTANDE
Men HFCS har gjort läsken billigare och större.
Vuxna amerikaner hällde nu i sig 29 procent mer läsk är 25 år tidigare.
HFCS har också gjort bearbetade livsmedel populärare.
De är kaloririka och lätta att hetsäta.
De som äter sånt får i sig i genomsnitt 500 kalorier mer per dag
än dem som håller sig till ren mat.
Sen 1975 har det totala intaget av sockerarter ökat med 25 procent.
HFCS har ökat med mer än 1 000 %.
Eftersom sockerarter, inklusive socker, kan leda till viktökning,
blir vi tjockare ju mer vi äter.
2007 hade HFCS fått dåligt rykte.
Vad tror du har större sannolikhet att döda en amerikan?
Ett terroristanfall eller majssocker?
Men HFCS var fortfarande en av USA:s vanligaste sockerarter,
och folk tjänade stora pengar.
2008 rapporterar en av branschens största, Archer Daniels Midland,
en vinst på 529 miljoner dollar från sin sötningsmedelsdivision.
För att fortsätta gå med vinst
bekämpar majsförädlingens bransch- organisation CRA den dåliga reklamen.
Vår produkt har fått oförtjänt dåligt rykte bland allmänheten.
CRA menar att HFCS inte är onyttigare än nån annan sockerart.
HFCS, majssocker,
är en motsvarighet till vanligt socker, vad gäller biokemi och kalorinnehåll.
Och 2008 verkar USA:s läkarförbund hålla med.
Men runt 53 procent av amerikanerna oroar sig över att HFCS är en hälsofara.
Men för de flesta är det svårt att undvika.
HFCS används nu i tusentals livsmedel. Det finns överallt.
Och som många andra populära amerikanska produkter har det spritt sig över världen.
2009 producerades 15,7 miljoner ton HFCS världen över.
Det räcker för att söta 53 läskburkar för varenda människa på jorden.
Den stora majoriteten, nästan 70 procent, kommer från USA,
följt av Japan, och sen Kina.
USA får i sig mest - över 60 procent,
följt av Mexiko och Japan.
Andra länder använder det knappt alls. Många föredrar hemodlat socker.
Trots det dåliga ryktet fortsätter HFCS-industrin att göra megavinster,
delvis tack vare USA:s regerings subventioner till majsproducenter.
Mellan 1995 och 2020
uppgick statens majssubventioner till 116,6 miljarder dollar.
Långt mer än för någon annan jordbruksindustri.
-Hur mycket får du och din familj per år? -20 dollar per tunnland.
Varför? Kanske för en egendomlighet i det amerikanska elektorssystemet.
Vi ska få…
…USA att växa igen. Växa.
Det börjar med att vi stöttar familjejordbruk här i Iowa.
I Iowa odlas mer majs än i nån annan delstat.
Det är också den första delstaten som väljer presidentkandidater
för de stora partierna.
Så många politiker vill få över majsbönderna på sin sida.
Iowa spelar en nyckelroll i vad som händer med USA under nästa generation.
Majsindustrin njuter fortfarande stort politiskt inflytande.
Men HFCS har fortfarande svårt att vinna folkopinionen.
Stora varumärken, som Papa John's Pizza,
Burger King och McDonald's börjar backa från det.
Vi skapar en ny matkultur på McDonald's.
Vi tar bort HFCS ur våra hamburgerbröd…
2020 hade USA:s intag av majssocker
nästan halverats sen högstanoteringen, till 6,2 teskedar om dagen.
Det är 9,5 kg per år.
HFCS är fortfarande kontroversiellt, och det har förvandlat amerikanernas kost.
Att byta bort socker har gett folk billigare bearbetad mat,
gratis påfyllning och enorma portioner.
Och tack vare statliga subventioner och megavinster
lär inte HFCS försvinna inom den närmsta framtiden.
För trots all dålig PR, som en störtflod av varnande videor på sociala medier…
Uteslut HFCS ur din dagliga kost.
…är det inte mycket som skiljer HFCS från vanligt socker.
Om det påverkar matens smak…
Det får den som dricker avgöra.
De är i det närmaste likvärdiga. Problemet är…
Båda är onyttiga.
Sanningen är att när det handlar om att äta för mycket
är det lättare att skylla på en ingrediens än våra vanor.
Det är bättre att undvika ultrabearbetade, sockerrika livsmedel helt.
Men då blir livet mycket mindre sött.
Undertexter: Rosanna Lithgow