EN ORIGINAL-DOKUMENTÄRSERIE FRÅN NETFLIX
Polisen Darren Wilson slipper åtal för skotten mot Michael Brown.
Folkmassan har vuxit.
Intensiteten har också ökat.
Det har varit lugnt och polisen hoppas att det fortsätter så.
Jag sprejades med tårgas på tisdagen.
Det var inte sista gången, men första gången i Ferguson.
Du var mitt i protesten.
Vad såg du?
Jag såg en hel del.
Jag såg ett samhälle i djup sorg, ett samhälle som led.
Händerna uppe! Skjut inte!
På gatorna skanderades: "Händerna uppe! Skjut inte!"
Vi fick nämligen höra
att Michael Brown hade händerna uppe när Darren Wilson sköt honom.
Det vi ser är systematisk orättvisa.
Dr King sa att upplopp är de ohördas språk.
Jag är trött på det.
SKJUT INTE
Händerna uppe, skjut inte! Black Lives Matter!
Vi tar protesterna som pågår just nu,
modellerade efter tidigare protester,
och kallar det oordning eller otålighet
utan att minnas var vi fick ritningen ifrån.
Dr King pratade inte om att få mer än nån annan,
utan om att vi skulle få det vi har rätt till.
Vi förtjänar rättigheterna ni lovade oss.
När marginaliserade människor har fräckheten
att kämpa för rättvisan, blir vi ombedda att vänta.
Vänta, sakta ner...
Jag frågar folk:
"Hur ska vi stå upp för våra rättigheter?
Vi ska inte protestera på våra egna gator.
Vi ska inte avbryta fotbollsmatcher.
Vi ska inte blockera gator
eller motorvägar.
Vi ska varken stå upp för våra rättigheter eller knäböja för dem.
Det finns inget godtagbart sätt att protestera på
om ni ändå bara ska säga åt mig att vänta.
VÄNTA
År 1863 undertecknade president Lincoln emancipationsproklamationen,
så att alla slavar i Södern blev fria.
År 1868 ratificeras det 14:e tillägget.
Alla medborgare i USA är nu lika enligt lagen.
Formellt sett är svarta amerikaner fullgoda medborgare.
Men så ser det inte ut i praktiken.
När svarta amerikaner så sent som på 50-talet
kräver sina rättigheter enligt det 14:e tillägget,
vare sig det gäller rättsförfarande, lika skydd eller nåt annat,
säger man åt dem att vänta.
Vänta tills när då?
EMANCIPATIONEN FRÅN 1 JANUARI 1863
Om nån avger ett löfte
och inte har hållit det 100 år senare…
Det kan vara frustrerande.
Vi vill ha våra rättigheter. Vi vill ha dem här och nu.
VÄNTRUM FÖR FÄRGADE
Hur hamnade vi här?
Såhär var det.
Söderns delstatsregeringar försökte hitta sätt
att ta sig runt det 14:e tillägget.
Det mest framgångsrika försöket var att ta tanken på lika skydd
och vrida den till "åtskilda men jämlika".
"Vi kan vara jämlika, men samtidigt åtskilda,
och istället för att leva upp till det 14:e tillägget,
håller Högsta domstolen med delstatsregeringarna i Södern.
Det är så vi får Jim Crow-eran.
FÄRGADE
Det finns inget "åtskilda men jämlika".
Det har aldrig funnits nåt sånt.
Men det här påhittet lät de vita
ORDFÖRANDE
införa ett rasbaserat kastsystem, en form av laglig apartheid.
"ÅTSKILDA MEN JÄMLIKA"
Marginaliserade svarta människor levde nästan som slavar.
De fick inte äta på samma restauranger
eller gå på samma biografer.
Hotell, tåg, offentliga väntrum…
Många av de bra jobben fanns i fabrikerna,
men svarta fick inte arbeta där.
Svarta lider av ekonomisk ojämlikhet
och av begränsade möjligheter
att säkra de jobb som hjälper dem att överleva och frodas.
Sydstatarna försökte återställa
dynamiken i och synen på slaveriet.
De förstärker berättelsen om rasskillnad.
Många vita tänker så här:
Även världens dummaste bonde vet
att om han har både vita och svarta höns,
så är det bättre att hålla de svarta för sig
och de vita för sig.
Det är bättre för alla.
Vi känner till skyltarna,
vattenfontänerna, badrummen, poolerna,
men konsekvenserna sågs överallt i USA.
De borde inte bli förtryckta,
men när jag flyttade hit...
En av de främsta anledningarna var att det var ett vitt område.
Decennier med hot om våld,
skolor som förföll,
färre jobbmöjligheter, färre lån och färre hem
hindrade svarta från att bygga upp välståndet som behövdes
för en bättre ekonomi.
Den här livsstilen är en del av oss.
Ju mer de försöker tvinga oss att göra något,
desto värre blir reaktionen.
Segregationen handlade inte bara om vattenfontäner.
Det var en bur, och det vita USA ville inte lämna över nyckeln.
Det 14:e tillägget hade krossats och förstörts.
Tanken att vi alla var medborgare,
att vi alla var jämlika inför lagen,
hamnade i skymundan av idén att afroamerikaner
inte hade rätt att vänta sig likabehandling.
Svarta amerikaner är besvikna
på det 14:e tilläggets brutna löfte.
Principen om jämlikhet och rättigheterna i det 14:e tillägget
verkställdes aldrig.
Det 14:e tillägget behövde vässas till.
INGÅNG FÖR FÄRGADE
Thurgood Marshall, barnbarnsbarn till en slav,
den första negern som tjänar i Högsta domstolen,
tar på sig rocken med sin frus hjälp.
Marshall är grym
och han är självsäker. Han är kaxig.
En extraordinär man.
"Det 14:e tillägget och dess stora ideal om jämlikhet inför lagen
har inte lett till mer än vad man velat låta dem leda till.
Det viktiga nu är en ny sorts aktivism,
en aktivism som strävar efter rättvisa."
Thurgood Marshall kommer från en segregerad delstat,
men blir ändå historisk
som den första svarta domaren i Högsta domstolen.
Hans resa vilar delvis på arvet från rekonstruktionstiden
och det 14:e tillägget:
svarta universitet.
Han växer upp i West Baltimore,
men kan inte gå juristutbildningen på University of Maryland
eftersom de inte tar emot svarta.
Därför hamnar Marshall på Howard.
Prodekanus vid Howard är Charles Hamilton Houston,
troligen 1900-talets skickligaste advokat.
Han börjar handleda och utveckla en grupp unga afroamerikanska advokater.
Han formar dem efter tanken:
"Ert jobb som svarta advokater är att söka rättvisa."
Houston och Marshall börjar
slå sönder grunden för "åtskilda men jämlika".
De vann mål efter mål i Högsta domstolen.
De bestrider segregationen vid University of Missouri och vinner.
De fortsätter arbeta inom systemet.
De bestrider segregationen inom högre utbildning.
Universitet, apotekarutbildningen, juristutbildningen...
Men de har hela tiden siktet inställt
på segregationen inom primär- och sekundärutbildning.
Det här är Larry. Det här är Larrys skola.
Stora byggnader, gott om mark…
Och det här är Tad. Han bor också i Clarksdale.
Det här är Tads skola.
Den är överfull och förfallen.
Ett av de största hindren i kampen mot segregering
var tanken om att det inte gjorde någon skada,
utöver vad svarta kände.
Många fortsatte säga:
"Svarta vill vara med svarta
och vi vill vara med våra.
Det är jämlikt, så vad spelar det för roll?
Än sen om vi är segregerade?"
Segregation var och är
ett sätt för samhället att säga till…
…en grupp människor att de är underlägsna.
För att bevisa för Högsta domstolen att åtskilda aldrig kan vara jämlika,
måste Thurgood Marshall visa på segregationens känslomässiga vikt.
Han använder sig av docktestet.
På 1940-talet visar psykologerna Kenneth och Mamie Clark barn
två identiska dockor,
men den ena är vit och den andra är svart.
De ställde en fråga:
"Vilken docka är dålig? Vilken är fin?"
De flesta barn, både svarta och vita,
säger att den vita dockan är fin och den svarta dockan är dålig.
Det är så barnen känner.
Så här snabbt och djupt förankrar segregationen rasism
i barnens medvetande.
De här barnen såg sig som underlägsna.
De accepterade underlägsenheten som en del av verkligheten.
Till och med jag, som är forskare…
...blir upprörd.
Thurgood Marshall menade
att man måste kunna visa upp segregationens skadliga effekter
för att kunna hävda brott mot det 14:e tillägget.
Kenneth och Mamie Clark
visade att segregation signalerar underlägsenhet.
Svarta skolbarn internaliserar budskapet om vit överlägsenhet.
Marshall och hans team är redo att bestrida segregationen
inom grundskolan.
"All segregation vars syfte är
att befästa lagar baserade på klass eller kast
är i sig själv ett brott mot det 14:e tillägget."
Domstolen är nu beredd att titta på den sociala betydelsen
av lagar som kräver att svarta och vita går i olika skolor.
Vad innebär det att ha svarta skolor?
Vad innebär det att ha vita skolor?
Vad skickar det för signaler?
Segregationen påverkade svarta skolbarn både i hjärta och sinne,
och underminerade deras förmåga att delta i demokratin.
Dred Scott är en av de viktigaste domarna i Högsta domstolens historia.
Den enda som kanske är ännu viktigare
är Brown mot skolstyrelsen.
"Idag är utbildning kanske myndigheternas viktigaste funktion.
Det är grunden för ett gott medborgarskap.
Den möjligheten är en rättighet
som måste göras tillgänglig för alla på lika villkor.
Vår slutsats är att inom offentlig utbildning
har läran om åtskilda men jämlika ingen plats.
Åtskilda lärosäten är i sig ojämlika."
SEGREGATION ÄR OLAGLIGT
ENHÄLLIGT BESLUT
Det beslutet blir början på slutet för segregationen i landet.
Man bekräftar demokrati och medborgarskap,
så Brown mot skolstyrelsen är en revolution,
främst tack vare svarta advokater.
ADVOKAT, BROWN MOT SKOLSTYRELSEN
MEDBORGARRÄTTSADVOKAT
De ansåg att det fanns en möjlighet inom lagen
att återta det som egentligen avsågs med lika skydd och medborgarskap.
Högsta domstolen börjar inse att det är något som skaver
mellan språket i det 14:e tillägget och det de ser i nationen.
SEGREGATION FÖRBJUDS I OFFENTLIGA SKOLOR
Det fanns mycket att fira, men även att oroa sig över.
Den oron visade sig vara befogad.
Efter Brownbeslutet säger Södern: "Aldrig."
Reaktionen blev massivt motstånd.
Den kallades faktiskt "massivt motstånd".
Ni är motståndets hjärta och orubbliga kärna.
Man måste räkna med dem.
Det var ett häpnadsväckande ögonblick.
Man bör komma ihåg att Prince Edward County i Virginia
stängde de offentliga skolorna i fem år istället för att integrera.
Det finns en dom i Högsta domstolen, men vissa jurisdiktioner trotsar den.
COLLEGE FÖR VITA
Vad gör man när inte ens ett domslut från Högsta domstolen
ger den utlovade förändringen?
Väntar?
Drömmer?
Eller kavlar man upp ärmarna och kräver sina rättigheter,
även om det kan kosta en livet?
Brown-målet är ett kraftfullt budskap till folket
att de borde slåss.
Vanliga människor bestämmer sig för att spela en roll.
En stark gräsrotsrörelse utvecklas.
Brown avgörs 1954.
Ett år senare blir Emmett Till, en 14-årig pojke,
dödad av vuxna vita män
för att han påstods ha visslat åt en vit kvinna.
Över 10 000 personer går förbi hans kista,
som hans mor lät vara öppen
för att "allmänheten ska se vad de gjorde med min son".
Jag heter Rosa Parks. Jag bor i Montgomery i Alabama.
År 1955 reste sig Rosa Parks inte från sin plats på bussen.
Medborgarrättsrörelsen får sin början.
UT MED NEGRERNA
Det var ingen enkel resa fram till tidigt 1960-tal
och man behöver ett genombrott.
Alla vet vem Rosa Parks är. Hon är en hjälte.
Hon vägrar gå bak i bussen, Outcast döper en sång efter henne.
Jag räknade alla "uh huh" och "yeah, yeah" och resten var historia.
Då skulle jag inte stå här.
Hon går på bussen och busschauffören
ber henne gå längst bak.
Han säger: "Det här är Alabama.
Vi har lagar som kallas Jim Crow."
Hon säger: "Jag har fått nog. Jag tänker inte resa mig."
Den enkla handlingen blir startskottet.
Alla som röstar för ställer sig upp.
De eggar de svarta invånarna i Montgomery
och motståndet mot Jim Crow växer.
Hon och maken blir utstötta. De får inga jobb.
Hon flyttar till Detroit, blir sekreterare och begravs i orättvisa policyer.
Hon säger: "Om våra själar är fria ska våra kroppar också vara det."
Hon agerar med samma passion som höll henne från bussens bakre del
och lämnar ett evigt intryck tillbaka till oss.
RÄTTIGHETER JÄMLIKA
Hon bad oss inte följa hennes ljus.
Hon bad oss bara upprätthålla det som är rätt.
"Segregationen har varit förödande för negern.
Det är ibland svårt att avgöra vad som är värst:
de fysiska såren eller de psykologiska såren.
Bara en neger kan förstå den sociala spetälskan
som segregationen innebär.
Varje konfrontation med begränsningarna
är ännu en känslomässig kamp i ett oändligt krig.
Vi fortsätter att insistera på att rättvisa ska skipas
för att både Guds vilja och vår nations arv
talar genom våra ekande krav."
Efter att ha blivit ledare för bussbojkotten i Montgomery
hamnar Martin Luther King Jr i rampljuset,
bara 26 år gammal.
Dr King viger sitt liv till kampen redan i unga år.
Ge dem vad vi är skyldiga dem och det deras gudagivna rättigheter
och konstitutionen kräver.
Och 1963 testas hans hängivenhet,
för nu måste han ändra presidentens åsikt.
God kväll, senator John F. Kennedy.
JFK:S VALKAMPANJ
Jag är inte nöjd förrän varje amerikan har konstitutionella rättigheter.
Vi kan bättre.
När John Kennedy ställde upp i presidentvalet 1960
drogs svarta till honom som sin kandidat,
för han hade visat medkänsla för medborgarrättsrörelsen.
När det var dags för val
gick de man ur huse för honom.
Men snart efter att han blev vald,
Kennedy började bromsa.
Sovjetunionen fick ett genombrott i rymden,
men då började världen undra om vi var nummer ett.
Alla som läser tidnigen, ja, alla medborgare i USA, måste inse
att USA inte längre har samma image
som för ett eller två decennier sen.
John Kennedy var inte så intresserad
av det som pågick inom medborgarrättsrörelsen.
Frågan är om nästa generations frihet kan erövra
eller om kommunisterna lyckas? Det är den stora frågan.
Kennedy drev kampanj för kalla kriget.
Han såg medborgarrättsrörelsen som ett hinder
för USA:s kamp i kalla kriget.
De första två åren hände väldigt lite.
De svarta ansåg att de hade fått Kennedy vald
och ville att Kennedy skulle betala tillbaka.
Det är dags för USA:s president
att underteckna en order
som förbjuder segregation eller förklarar det grundlagsstridigt
baserat på konstitutionens 14:e tillägg.
Mer än tio år efter Brown-domslutet
gick de flesta svarta skolbarn som var segregerade under Brown-tiden
fortfarande i rasuppdelade skolor.
Det blev tydligt att det var en pågående kamp.
När nationen närmade sig år 1963
gick det upp för många att det gått ett århundrade
sedan Lincoln utfärdade emancipationsproklamationen.
Martin Luther King ville att Kennedy
skulle utfärda en andra emancipationsproklamation
som skulle förbjuda segregering i landet.
Han kunde med ett enkelt penndrag
gottgöra förnekandet av det 14:e tilläggets skydd och rättigheter.
Han spelar rollen Frederick Douglass spelade på 1800-talet.
Martin Luther King säger:
"Ni lever inte upp till era högsta ideal."
President Kennedy har inte gjort tillräckligt.
Vi måste påminna honom om att vi valde honom.
Dr King ville påminna amerikanerna om
att vi sagt det förut och misslyckats.
Det är dags att säga det igen och lyckas.
År 1962 levererade MLK ett utkast till den andra emancipationsproklamationen
för en underskrift.
JFK vägrar att skriva under.
Han tyckte att det var att gå ett steg för långt.
Han försökte inte vara Lincoln.
Man vill helt enkelt vänta,
att sakta ner i den här kampen för förändring.
King är övertygad om att det är farligt att vänta.
King har sett och känt segregationens känslomässiga och psykiska skada.
Ekonomisk ojämlikhet.
Begränsade möjligheter.
Varje dag han dröjer,
varje dag som aktivisterna dröjer,
är en dag då svarta lider.
LÅT MIG GÅ I SKOLAN
Varför fortgår segregationen efter att den blivit olaglig?
Varför envisas rasisterna? Det måste finnas en annan orsak.
Det är vissa vita personers sätt att se på svarta
som en social skavank eller fläck.
Jag ska förklara en-droppes-regeln.
I Jim Crow-systemet
blev man svart av en droppe svart blod. Vad betyder det?
Det betyder att vita barn tror att om de rör en svart person,
så blir de smittade.
Vita människor kastar hellre syra i en pool
än låter svarta barn simma i den.
De förorenar hellre vattnet på riktigt än samexisterar med den påhittade faran.
Det är det en droppe betyder.
Det betyder att svarthet är en förorening.
Självklart är de vita emot integration.
De vill inte bli smittade.
Så funkar fördomar.
De får oss att tro på helt osanna saker,
som att det är en sjukdom att vara svart,
för att förblinda oss för sjukdomen samhället lidit av alltför länge:
Rasism.
Den riktiga sjukdomen är rasism. Vad?
DET KRÄVER MOD! WALLACE HAR DET! HAR DU?
Ett av ansiktena för motståndet mot integrering
är Alabamas guvernör George Wallace.
Han attackerar det 14:e tillägget för att bevara den vita överhögheten.
Guvernör Wallace...
...reser sig i hälsning.
George Wallace var en klassisk Alabama-populist,
så han var för den lilla människan bara han var vit.
Södern anfölls
av giriga opportunister och federala trupper
så att det ökända och olagliga 14:e tillägget kunde godkännas.
Det är viktigt att komma ihåg att Söderns
inställning till det 14:e tillägget
kan sammanfattas som följer:
Regeringen bestämmer inte över delstater.
Det hörde jag ofta under min uppväxt.
Det 14:e tillägget var ett bedrägeri, så man behövde inte följa det.
Jag säger segregation nu,
segregation imorgon
och segregation för alltid!
Desegregationen bryter mot delstaternas rättigheter.
Och han satte ner foten.
De tänkte inte foga sig för ordern att desegregera skolsystemet.
Han sa att om en svart person ville gå på ett universitet i Alabama
skulle han stå i dörren och hindra dem.
Varje dag stod tusentals negrer i kö för att rösta.
Kings organisatörer stred mot fientlighet från de vita.
Ni försöker skrämma dessa människor
genom att låta dem stå i regnet så att de inte ska registrera sig.
Vi kommer att registrera oss, för som medborgare har vi rätt till det.
Icke-våldsamt beteende skapar splittring,
för när man blir attackerad av någon, så tar man smällen.
Man planerar saker, så att folk ska vilja attackera en.
Icke-våldets styrka kommer från konfrontationen med orättvisan.
Det ökar motsättningen.
Man vill åstadkomma förändring
och de kämpar emot förändring.
Dr King pratade om att många ville att han skulle återställa ordningen
eftersom civil olydnad skapar kaos.
Men vi måste skapa en kris,
annars kommer de privilegierade fortsätta som förut,
som om orättvisorna inte existerar.
Orättvisa kan hanteras på tre sätt:
Man kan acceptera den slaviskt,
göra väpnat motstånd
eller använda icke-våld.
Jösses.
Bayard Rustin var en mångsysslare.
King bildar en koalition.
Han har kontakt med andra aktivister som Bayard Rustin.
Bayard hade varit pacifist
och han var en framstående intellektuell
i medborgarrättsrörelsen.
Man är beroende av sin kropp och sin själ.
Man använder dem när allt annat går om intet.
Du har säkert inte hört namnet Bayard Rustin.
Rustin jobbade med MLK
och introducerade dessutom idén om icke-våldsamt motstånd för dr King.
Varför är namnet obekant?
För att han var öppet homosexuell
i en tid då homosexualitet sågs som en psykisk störning och ett brott.
Han hamnade i utkanten av en rörelse han vigde hela sitt liv åt.
Bayard sa en gång: "Varje samhälle behöver en grupp fromma bråkmakare.
Våra kroppar är våra vapen
och vi måste använda dem som hinder."
Bayard Rustin var en from bråkmakare.
År 1963 är ett viktigt år
för såväl landet som hela världen.
King börjar möta mycket motstånd.
Han anses vara påstridig och alltför otålig.
Det faktum att han kallas påstridig
trots att det gått 100 år sen emancipationsproklamationen,
har han svårt att förstå.
För att få rörelsen på rätt spår
måste han få regeringen att agera.
Han vill skapa en situation som Kennedy måste svara på.
Han vill skapa en kris
och söker upp platser där segregationen är stark.
DIN POLISMYNDIGHET I BIRMINGHAM
Birmingham arbetar för sina medborgare på många sätt.
Ingen gör det bättre än polisen i Birmingham.
Bull Connors polisstyrka hade rykte om sig att vara väldigt brutal.
Hunden slutar inte förrän hans plikt och hans uppgift är avslutad.
Jag släpades till fängelset i augusti.
Min klänning slets sönder för att de var så hårdhänta.
Birmingham kallades Amerikas Johannesburg.
Man måste hålla vita och svarta åtskilda!
Låt polisen sköta det. Det är deras jobb.
Svarta kunde inte få jobb i butikerna i centrum.
Svarta utsattes ofta för våld.
Livet i Birmingham är ett helvete.
Birmingham kallas "Bombing-ham"
på grund av alla sprängningar mot svarta familjer, svarta aktivister,
mot alla svarta som vita sydstatare inte anser sköter sig.
"Några av mina tidigaste barndomsminnen
är ljudet av dynamit som exploderar.
Terrorism är en del av vår historia.
Det är inte något ovanligt."
Bull Connor…
…var ofta med i radio och gjorde uttalanden som:
"Niggrer har flyttat in i ett vitt område. Vi väntar oss blodsspillan ikväll."
Och visst blev det blodsspillan.
Svarta samhällen är alltför bekanta med inhemsk terrorism.
När vi har tryckt på för en förändring,
har det efterföljts av våld.
Det var allra tydligast i "Bombing-ham".
KKK bombade hem och kyrkor
för att terrorisera svarta som hållit möten.
Och varken polisen, armén eller nationalgardet stoppade dem.
Inget uppmuntrar terrorister mer
än ett rättssystem som medvetet ignorerar dem.
"Birmingham symboliserar motstånd mot integration.
Om vi kan få ett genombrott i Birmingham
och riva segregationens murar,
så visar det hela Södern
att de inte kan stå emot integrationen."
VAD TREVLIGT ATT DU ÄR I BIRMINGHAM
Fortsätt gå.
Under protesterna i Birmingham
grep Bull Connor folk och kastade dem i fängelse.
Men protesterna fick inte den publicitet som behövdes
för att nå Kennedy.
I ren desperation bestämmer han sig för att hamna i fängelse.
Han leder marschen,
grips
och blir orolig över
att kampanjen i Birmingham kanske inte lyckas.
MARSCHDELTAGARE GRIPNA
Han läser ett svar på kampanjen skrivet av vita religiösa ledare,
och det gör honom väldigt upprörd.
Han trodde att de religiösa ledarna skulle stötta dem.
"Vi vädjar till vita och svarta medborgare
att följa lag och ordning och sunt förnuft.
Vi förstår otåligheten många känner när förhoppningar tar lång tid att infria,
men vi anser att demonstrationerna är oförståndiga och olägliga."
Prästerna skriver brevet
och tror inte på något stort gensvar.
Men de får ett ikoniskt meddelande som kräver rättvisa,
skrivet inifrån ett fängelse.
"Kära prästkollegor,
här i Birminghams fängelse
kom jag över ert uttalande
som kallade mina handlingar oförståndiga och olägliga."
Han började skriva på toalettpapper
och i marginalen på tidningar.
Fångvaktaren gav honom inget brevpapper att skriva på.
Han hade inga böcker. Han fick lita på sitt minne.
"I åratal har jag hört ordet 'vänta'.
Det ringer bekant i alla negrers öron.
När era förnamn blir 'nigger',
och när era mellannamn blir 'pojk', hur gamla ni än är,
och era efternamn blir 'John',
och när era fruar och mödrar aldrig får den respekterade titeln 'frun',
så kommer ni att förstå varför vi har svårt att vänta.
Denna väntan…
...har nästan alltid betytt 'aldrig'.
Negern kan inte prata…
BISKOP
…om något mindre än fullständig integration.
Det är samma brev där dr King talar om
faran med den "vita moderaten".
Han ser den vita moderaten som farligare än en Ku Klux Klan-medlem.
Det är den vita moderaten som säger åt dig att vänta.
Den gradvisa taktiken har bordlagts för stunden.
Vi har ett skarpt läge här. Vi vet det.
Den gick för snabbt.
Vita liberaler älskar ordet "vänta", för säger man "nej" är man rasist.
Att säga "vänta" får en att låta tålmodig, rationell och eftertänksam.
Jag tror att han skriver brevet till president Kennedy
och till alla som tror att det är moraliskt rätt
att hävda att folk utan rättigheter ska vänta.
"Någon gång den här veckan ska vi träffa negrernas ledare,
Martin Luther King och några andra,
och prata med dem om stegen vi försöker ta."
"Problemet är att alla tror att King är vår man.
Alla säger att vi satte honom där,
så vi borde ha folk runt honom.
King är så omtvistad nu att jag helst
talar med sydstatsguvernörer, borgmästare eller affärsmän först."
Han är politiker och vill upprätthålla sin politiska makt.
Han är den mest inflytelserika av de vita moderaterna.
Om man kan övertala honom om att King har rätt,
så har King vunnit en otrolig seger.
Kings brev är kraftfullt.
Han kräver handling
och han kommer att backa upp orden med en radikal ny strategi.
Något som ingen, inte ens presidenten, kan ignorera.
"Jag var inte modig.
Jag hamnade aldrig i bråk.
Det enda jag gav mig på var matteproblem, så det handlade inte alls om mod.
Det handlade om att jag drömde om en bättre dag."
Det var unga tonåringar som ville delta i demonstrationerna.
De var barn.
Under normala omständigheter
skulle King ha sagt att det var för farligt.
Tänk om någon av dem skadas? Någon av dem kan bli dödad.
Men det var ett mått på hans desperation.
Han behövde en seger, inte bara för sig själv,
utan även för ungdomarna.
Barnens korståg började den 2 maj 1963.
Vissa barn var bara sju år gamla.
Hundratals barn greps.
De togs till fängelset i samma skolbussar som körde dem varje morgon.
De beslutade att trotsa faran och göra icke-våldsamt motstånd.
De visste vad de riskerade och beslutade att det var värt det.
Barn kom ut ur kyrkorna och marscherade på gatorna
och de var glada.
Bull Connor var inte nöjd.
Han såg barnen som ohyra som han ville bli av med.
Bull Connor skickade ut hundarna och brandslangarna.
Tonåringar och barn.
Kroppar som böjdes.
De trycktes fram längs gatan med hjälp av brandslangar.
Martin Luther King var en mästare på publicitet,
och han visste att vitt våld…
...kombinerat med svart icke-våld...
...skulle tvinga många vita i USA att se sig i spegeln.
Det var exakt det här Martin och de andra ville provocera fram.
Det chockade världen.
Det var en stor skam för USA.
Det kan inte vara avsikten med det 14:e tillägget.
Det kan inte vara den amerikanska drömmen.
Spektaklet sa något viktigt
om vilka som försökte rädda USA
och göra det 14:e tillägget meningsfullt,
och vilka som stod i vägen.
Förstasidor över hela världen
hade bilder på poliser som attackerade ungdomar och barn.
Det fick kalla krigets ideologi att se löjligt ut.
Vi påstår oss vara en fri nation jämfört med Sovjet,
men vi har människor som kräver frihet och attackeras av polisen.
Den som har makten i sina händer att infria den amerikanska drömmen
råkar vara en vit person.
Kennedy-administrationen såg vad som pågick på gatorna
och insåg att de inte hade uppmärksammat den verkliga rasuppdelningen i USA.
Folk kontaktade presidenten i Vita huset för att säga att det var skandalöst.
Före protesterna ansåg fem procent av amerikanerna
att medborgarrätt var det viktigaste inhemska problemet i USA.
Efter protesterna ansåg 50 procent att det var den viktigaste frågan.
Här har vi en av USA:s främsta röster: dr Martin Luther King.
En viktig del av Kings strategi är televisionens framfart.
Vi har sett folk riskera livet
för att publicera uppsatser, tal och tidningar i sin kamp för rättvisa
och svårigheterna med att få ut budskap.
För första gången får amerikanerna budskapet omedelbart i sina egna hem.
Ingen social revolution kan vara prydlig.
De ser vad som händer svarta amerikaner i kvällsnyheterna
och bevittnar orättvisan i sitt eget land. De vet att det måste stoppas.
Ingen förkroppsligar den orättvisan mer
än Alabamas guvernör George Wallace.
University of Alabamas campus i Tuscaloosa bevakas av poliser.
I ett vallöfte lovade han att själv stå i dörren
och förhindra integrationen vid det sista vita universitetet.
Ett domstolsbeslut krävde att George Wallace
skulle låta svarta studenter gå på University of Alabama.
George Wallace var fast besluten att kämpa emot.
Wallace vill visa Kennedy och regeringen
att de tänker kämpa emot med alla tillgängliga medel.
Situationen är ohållbar.
Som guvernör och överdomare i Alabama
ser jag det som min plikt att stå inför er
och representera delstatens rättigheter och suveränitet,
för att fördöma och förbjuda denna olagliga och oskäliga handling
av regeringen.
Wallace förnekade allt USA stod för.
Han förnekade svarta elevers rättigheter, vilka garanteras i det 14:e tillägget.
En av dem var möjligheten att gå på vilken skola man vill.
"Dagen var inte bara varm. Den var farlig.
MEDBORGARRÄTTSAKTIVIST
Ingen visste vad som skulle hända.
Jag ville inte smyga in genom bakdörren.
Om Wallace stod i dörren,
hade jag all rätt i världen att möta honom och gå in på skolan."
Kennedy hade fortfarande inte tydligt allierat sig
med medborgarrättsrörelsens krav.
Att se en delstatstjänsteman
aktivt motarbeta svarta människor
övertygar honom om att den federala regeringen måste ingripa.
Kennedy inser då att Wallace har gått för långt.
Nationalgardets trupper anländer på eftermiddagen.
President Kennedy sätter in nationalgardet i Alabama
för att tvinga Wallace att integrera University of Alabama.
Generalen konfronterar guvernören som representant för det federala styret.
Wallace förstod att det var över.
Den federala regeringen skulle segra.
Här är ögonblicket då Alabamas guvernör George Wallace
lämnade skolbyggnadens dörr.
Han gav upp, gick iväg…
...och de två eleverna skrev in sig.
Kennedy bestämde sig för att tala i tv den kvällen.
Han fick en uppenbarelse. Han insåg att han måste agera.
Nu kommer ett tal från USA:s president, direkt från Washington.
God afton, kära medborgare.
"Vår nation grundades av män från många nationer och bakgrunder.
Den grundades på principen om alla människors lika värde."
När jag tänker på talet ser jag det i samma ljus
som Lincolns reaktion på inbördeskrigets moraliska dilemma.
I båda fallen har man en president som är motvillig till
att ta de moraliska konsekvenserna av det som pågår,
men som till slut övertygats om att han måste komma i takt med världen.
"Det har gått 100 år sedan president Lincoln frigav slavarna,
och ändå är deras arvingar, deras barnbarn, inte helt fria."
De är inte befriade från orättvisans band.
De är inte befriade från socialt och ekonomiskt förtryck.
Trots alla sina förhoppningar kan vår nation
inte bli helt fri förrän alla dess medborgare är fria.
Kära amerikaner, det här är ett problem för oss alla.
Frasen "kära amerikaner",
som han upprepar om och om igen som om han höll en predikan,
är anledningen till att King åberopade det 14:e tillägget.
Kennedy uppmanar de privilegierade
att erkänna mänskligheten och medborgarskapet
för de med mörkare hud.
Behandla dem som du själv vill bli behandlad.
"Vem av oss skulle vilja ändra sin hudfärg och ta hans plats?
Vem av oss skulle låta sig nöjas med ord om tålamod och dröjsmål?"
Med tanke på allt som har hänt svarta,
är det dags att inte vänta längre.
Jag ber därför kongressen att anta lagstiftning.
Han hade äntligen gjort det som Martin bett honom om
på årsdagen för emancipationsproklamationen.
Då ville han inte kungöra lagförslaget.
Det är det mest tänkvärda talet
av en amerikansk president sedan Lincolns tid.
"Nu är det dags för nationen att uppfylla sitt löfte."
King blev nog förvånad när han hörde talet
eftersom det var något som Kennedy tvingats att göra
av rörelsen i Södern.
Jag ber därför kongressen att anta lagstiftning
som ger alla rätten att betjänas på platser som är öppna för allmänheten.
Hotell, restauranger, teatrar, butiker och liknande platser.
Det är en grundläggande rättighet.
Hans lagförslag använde det 14:e tillägget
för att anta en lag som föreskrev jämlik tillgång till allmänna platser.
Jag hoppas att alla amerikaner, oavsett var de bor,
rannsakar sitt samvete.
Han presenterar behovet av reformen som en moralisk fråga.
King uppnådde sitt mål
att få Kennedy-regeringen att engagera sig.
MARSCHEN TILL WASHINGTON
Rörelsen växer i styrka och King symboliserar den.
Det demonstreras i Chicago,
i San Franciscos Bay Area
och i New York.
Marschen till Washington var kulmen.
Jag var bara 19 år gammal
och bestämde mig för att vara med i marschen.
Jag hade vuxit upp i en liten stad i New Mexico,
och plötsligt såg jag fler svarta än jag nånsin hade sett.
Det kändes som något speciellt.
De flesta som har hört talas om hans tal i Washington
tror att det har att göra med
hur hans barn kommer att växa upp
och att alla ska värderas
"inte efter hudfärg, utan efter karaktär" eller något sådant.
Och de har antagligen glömt första delen av talet.
För hundra år sedan…
…undertecknade en framstående amerikan, i vars symboliska skugga vi står idag,
emancipationsproklamationen.
Men 100 år senare är negrerna fortfarande inte fria.
Precis som många andra
trodde jag att det handlade om att anta Kennedys lagförslag.
Men King säger att det handlar om mycket mer än så.
"USA har gett svarta en check utan täckning.
En check som har kommit tillbaka med texten "otillräckliga medel".
Men vi vägrar tro att rättsväsendet är bankrutt.
Vi har väntat på att löftet
från emancipationsproklamationen ska förverkligas.
Vi väntar på att det 14:e tillägget ska förverkligas.
Hundra års tålamod får räcka.
LIKA RÄTTIGHETER NU!
"Nu är det dags att förverkliga demokratins löften."
Folk säger: "Ni kan väl vänta?"
"Saker och ting förändras till slut."
Men vi kan inte vänta. Det är "nuets tvingande nödvändighet".
KAN INTE
SKA INTE
Nu är det dags.
Dr King förstod att vi inte kunde stå ut mycket längre.
Tiden för tålamod och tystnad var över.
Nu är det dags.
"Vänta" betyder nästan alltid "aldrig".
"Vänta" följs av ett nytt "vänta", som följs av ännu ett,
tills man har dött innan man fått rättigheterna man har kämpat för.
Nu är det dags.
Det var radikalt i sitt krav på verklig förändring nu.
"Det vore ödesdigert för nationen att bortse från brådskan."
Det var löftet om lika skydd under lagen.
Det var löftet att göra det som behövdes
för att leverera
just det som det 14:e tillägget hade utlovat.
Det var rättigheter som redan fanns.
Det handlade inte om nya frågor.
Det handlade inte om en tjänst.
Det handlade om att infria löftet
som ligger till grund för det nya amerikanska samhället.
Dr King sa: "Ni får inte vila, för jag får inte vila.
Ingen av oss får sova.
Ingen av oss får sova förrän det är löst."
JAG KAN INTE ANDAS
Väntan innebär fara för mina barn,
fara för mina föräldrar,
fara för mitt samhälle
och fara för mitt jobb.
Väntan innebär fara för andetagen jag tar.
Jag har inte tid att vänta.
"Medborgarrättsrörelsens nyfunna styrka kommer inte att försvinna.
Vi är redo att lida när det behövs och till och med riskera våra liv
för att bli vittnen för sanningen.
Det kan innebära fängelse.
Det kan till och med innebära fysisk död.
Men om döden är priset man måste betala för att befria sina barn
från själens permanenta död,
kan inget vara mer återlösande."
Martin Luther King dog för 20 minuter sen.
"Negrer har insett styrkan i sin egen makt
och kommer att släppa lös den om och om igen.
De har lämnat förtvivlans dal.
De har hittat styrka i kampen och vare sig de överlever eller dör,
kommer de aldrig att krypa eller retirera igen."
Medborgarrättslagen från 1964
är ett kraftfullt svar på kravet på verkställandet av det 14:e tillägget.
Det är inte slutet på kampen, men en viktig milstolpe
i den långa marschen mot fullt medborgarskap.
Det är en påminnelse om att tiden för att kräva rättvisa
alltid är nu.
NU!
Som dr King och så många andra genom historien har lärt oss
sätter protester press på myndigheterna så att lagar kan antas.
När de slutar rapportera om det här om två veckor måste vi hålla ihop.
Det räcker inte att bara rösta.
Vi måste organisera oss.
När vi vägrar vänta…
När vi vägrar nöja oss…
Se vad vi kan åstadkomma då.
Och se vilka vi kan inspirera till att kräva jämlikhet.
Jag är för frihet och jämlikhet för alla,
och en stor förtryckt grupp i dagens USA är kvinnor.
Vi vill ha kontroll över våra kroppar och lika möjligheter.
Det 14:e tillägget ska gälla för kvinnor.
Undertexter: Sarah Wallin Bååth