Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
CSEDZSU-SZIGET DÉL-KOREA
Henjó vagyok.
A henjók az óceánba lemerülve gyűjtögetnek tengeri gyümölcsöket,
és ezt kizárólag a tüdejüket használva teszik.
Henjóként az óceán táplál minket.
A víz nekünk olyan, mint egy anya ölelő karja.
De nem csak ennyit jelent.
A henjólét hivatás.
A henjók a vizek őrzői,
mi már évszázadok óta
óvjuk az óceánt.
Csedzsu a henjók szülőföldje.
A sziget három dologról híres:
a szikláiról,
a szeleiről,
és az asszonyairól.
Másik irány!
Egy, kettő, három, négy, öt, hat, hét, nyolc!
Rázzuk le a csípőnket!
Hét és nyolc!
Ne kényeskedjünk, csináljuk!
Ez kié? Hozod?
Beszállás!
Nővérem, sok a fekete üröm. Adj nekem is belőle!
Az ember lánya a szívét-lelkét beleteszi.
Ezt a hivatást az édesanyáinktól és a nagyanyáinktól örököljük.
Akkor is merülünk, ha hideg van, vagy nem fűlik hozzá a fogunk.
A csontjainkban van.
Hiszen nők vagyunk.
Odáig is elérsz?
Vinni kell.
Gyere, segítek!
Húzzuk ide!
Ám a tenger megváltozott, a henjók száma megfogyatkozott.
Úgy érzem, a henjók kultúrája lassan eltűnik.
AZ UTOLSÓ TENGERI NŐK
Ne kérdezd…
Ne kérdezd, hány éves vagyok…
Semmire sem vittem ifjúkoromban
Régen kieveztünk a merüléshez,
nem motorcsónakokat használtunk.
Evezés közben mindig énekeltünk.
Mihez kezdjek, ha oda a fiatalságom?
Egykettőre tovaszáll az élet
Szép volt!
Főnök! Most hány óra van?
Fél nyolc!
Akkor négy óráig merülök, aztán kijövök.
Remélem, jó fogásod lesz!
Úgy legyen!
Eleinte úszni sem tudtam.
Nem tudtam, de a tengerért odavoltam.
Nem akartam házimunkát végezni.
Otthon anyám folyton parancsolgatott nekem,
de a vízben szabadon játszhattam.
Így 16 évesen kitanultam a henjómesterséget.
CSANG SZUN DOK, 72 ÉVES
Anyám azt akarta, hogy fiatalon házasodjak.
Engedelmes gyerek voltam,
ezért így is tettem,
megházasodtam, és felhagytam a búvárkodással.
Naiv voltam… túlságosan naiv.
A férjem szeretett mulatni.
Lehet, azért nem akart dolgozni, mert tudta, hogy fiatalon hal meg.
Úgyhogy újra henjó lettem,
hogy legyen megélhetésem.
Ötvenkét éven át dolgoztam.
Most, hogy végre jól élek, a testem kezd lerobbanni.
A pénztárcám vastagabb lett, a testem meg törékenyebb.
Dehát ilyen az élet.
Ezt nézzétek!
Obunjagi: a fülcsiga rokona!
Kapitány! Holnap nyolckor hajózunk ki.
GOSAN FALU
Ilyen korban már nehéz lepakolni a hajóról,
és a tengerisünöket utálom a legjobban.
- Mennyi 100 grammja? - Tizenháromezer von.
A piaci ára, a piaci.
Sokan azért szeretik, mert jó pénz van benne.
Négy órán át gyűjtögetek, aztán négy órán át pucolok.
Ha gyors az ember, három óra is elég rá,
úgyhogy én vagyok itt a hátráltató tényező.
Amikor sok tenger gyümölcsét fogok, nem fáradok el.
Nem érzek kimerültséget.
De ha kicsi a fogás,
fáradt leszek, mérges.
PAK IN SZUK, 70 ÉVES
- És keveset is kapsz. - Semmit sem kerestem.
De akármennyit is keresek, mindig szeretek az óceánban lenni.
Teljesen felpezsdít.
Régen, amikor fiatalok voltunk,
az emberek lenézték a henjókat.
Például ha a férjed befolyásos ember volt a faluban,
akkor az azt mondta: „Muszáj így dolgoznod? Szégyent hozol rám!”
Nem jártam iskolába,
titkoltam, hogy henjó vagyok.
KO IM SZENG, 70 ÉVES
A férjeink osztálytalálkozóin
mi voltunk az egyedüli henjók.
A többi feleség sosem volt az, igényesen néztek ki,
a mi arcunk meg teljesen barnára sült a naptól.
Akkoriban meg sem mertünk mukkanni.
Olyan barnára sült az orcánk,
hogy még a smink sem takarta el,
egyértelműen látszott.
- Mondom. - Nagyon kínos volt.
Az már rég volt.
De most… most…
az UNESCO is elismert minket,
és a henjók büszkén kihúzhatják magukat.
Most már sokkal büszkébb vagyok a hivatásomra, mint régen.
Folytatni akarom ezt a munkát, hiszen nagyon élvezem.
De próbálok visszavenni a tempóból,
és inkább önkénteskedek.
Jó napot!
A nevem Csang Szun Dok, én leszek a túravezetőjük.
Én itt szoktam búvárkodni.
Kérem, nézzenek a lábuk elé!
Kígyók is vannak.
Szépen, lassan kövessenek engem!
Ezen a területen is szoktunk merülni.
Ó, több a szemét, mint vártam.
Télen több gyűlik fel.
Sok szennyeződés Kínából és Japánból jön.
Meg a koreai félszigetről.
Fiatal koromban még nem volt hungarocell a vízben.
Most meg itt áll halomban a szemét.
Itt áll, ráadásul olyan sokáig,
hogy már levet ereszt.
A tiszta óceán teljesen szennyezett lett ezek miatt.
A henjók már sok nehézségen átküzdötték magukat,
hogy megvédjék a vizeket.
Hogy miért? Mert mi akkor vagyunk a legegészségesebbek, ha a vízben vagyunk.
KANG CSU HVA, 63 ÉVES
Húszévesen kezdtem.
Sok kagyló kellett, hogy eltartsam a családomat.
Akkoriban ínséges időket éltünk,
nagy volt a szegénység.
De már akkor is biztosan ügyes voltam!
Amikor tele lett a hálóm,
csak kiürítettem a parton,
és már mentem is vissza.
A tengerisün a specialitásom.
Jó pénzt hoz,
és így független lehetek,
mert egészséges vagyok.
GWIDEOK FALU
Hé!
Hol vannak a többiek? Már hat óra!
Hát… Én itt vagyok, ők meg csak most jönnek!
- Nekünk hét órát mondtak. - Hét órát?
Jaj!
A kapitány megmondta.
Lehet, hogy ma nem tudtok dolgozni?
Igen, az előfordulhat.
Ha az öregek azt mondják, nem merülünk.
Ilyenkor kagylót még lehet fogni,
de a tengerisünök tüskéi
átlyukaszthatják a fejedet.
Veszekedés van. Veszekednek.
Ki mondta, hogy fél nyolckor kezdünk?
Csu Hva! Miért csak most jössz, fél hétkor?
A kapitány megmondta, hogy hatkor indulunk!
Nem kell kiabálnod!
De! Annyira mérges vagyok!
Csa Heng, elég lesz már!
Benéztem. Benéztem.
Ó, jaj! Benéztem, benéztem, a bocsánatodért esdekelek!
Jó, akkor felvesszük a búvárruhát?
Odasétáljunk?
Ne! Szálljatok fel!
Mindenki!
Oké, mehetünk!
Nem olyan régóta használunk búvárruhát,
talán úgy 40 éve.
Régen még békatalppal sem úszhattunk,
nehogy túl sokat fogjunk.
Az utánunk jövő generáció már lehet, hogy oxigént fog használni.
De mi még szeretjük hagyományosan csinálni.
Az oxigénes merülés amúgy is túlhalászáshoz vezetne.
Ha túl sokat akarsz egy merülésből, akkor „megeszed a levegődet”.
Meghalsz. Meghalsz.
Ha túl messze úszol a parttól,
ott már erősebbek a hullámok.
Ha lemerülünk, simán elvihet egy áramlat.
A halál mindig a közelből leselkedik ránk.
KIM SZUN-E TÖRTÉNÉSZ
HENJÓ HAGYOMÁNYŐRZŐ EGYESÜLET
A henjó rendkívül nehéz hivatás,
főleg azért, mert veszélyes. Ezért fogyatkozott meg a számuk.
A fiatal henjók megkérdezték: „Miért nem merülhetünk oxigénnel?”
De a henjók nem így csinálják.
A tengeri herkentyűk gyűjtéséhez
akár két percen át is vissza kell tartaniuk a lélegzetüket.
A víznyomás a felszín alatt öt méterrel jelenik meg,
ez olyan, mintha egy hatalmas kék üveg nyomna lefelé.
Minél mélyebbre merülsz, annál vastagabb az üveg.
Ha feljönnek,
ezen a „kék üvegen” kell áttörniük minden erejükkel.
A henjók 100-300-szor ismétlik meg ezt egy munkanap során.
Próbáld meg 300-szor beütni a fejedet!
A lüktetés és a fájdalom is garantált.
Ha halott henjót találnak a vízben,
annak a hálója fura módon mindig tele van fogással.
Mintha így csapná be őket a halál.
Pont a vesztükkor ütötték meg a főnyereményt!
Elfáradtam.
Halálosan elfáradtam.
CSONG JONG E, 67 ÉVES
Nem a sünök fogása a nehéz. Hanem a pucolás.
Dehát van, aki segítsen!
De ki segítene nekem? Fogjak egy férjet?
Ki hív ilyenkor?
Lehet, egy férfi!
A halott férjem.
- Lehet! - Na persze!
- Hol? Hol van? - Mondom, hagyjad!
Biztosan nem fontos.
Honnan tudod?
Csak keress nekem egy pasast, aki segít pucolni!
- Írd ki a hátadra! - Mi?
„Férjemet keresem, aki segít nekem tengerisünt pucolni!”
Kíváncsi vagyok, mi lesz holnap!
Szerintem sün nem lesz.
Ha esik, a szennyvíz a mezőkről,
a műtrágya, a növényvédőszerek az óceánban végzik.
Koszos lesz a víz, a hínár megrohad.
Komoly gondot jelent. Így nincs mit fogni.
Ahogy idősödünk, egyre nehezebb megélnünk.
Mi lesz velünk?
Amikor fiatalok voltunk,
a tenger bőségesen ellátott minket.
Az emberek együtt, egy közösségen belül dolgoztak.
Agart, szarvashínárt fogtak, hijiki algát,
a henjók összefogtak, megosztoztak a bevételen.
Csak akkor hagytuk abba,
amikor tele lett a mellünk, és meg kellett szoptatnunk a gyerekeinket.
Szerintem a fiatalok már nem nagyon vállalják ezt az életformát.
Nem akarják.
Ott van a generációs különbség.
Így van. A henjók élete nehéz.
Nekünk nem volt más választásunk.
De most már senki sem akar henjó lenni.
Beleakadt a ruhám ebbe a szögbe, és elszakadt.
Rossz ómen.
Fel kell kötnöd!
Mutasd a derekad, lányom!
Mostanában már egyre kevesebb nő van,
aki hajlandó vállalni a kockázatot.
Így lehet, hogy megszűnik a hivatás.
A csedzsui henjók az 1960-as években élték a fénykorukat.
Akkor foglalkoztak vele a legtöbben, 30 000-en,
és Csedzsu lakossága 200 000 volt.
De ez a szám folyamatosan csökken,
most már csak 4000 henjó maradt.
Ennek a 4000-nek a nagyobb része 60, 70, 80 éves.
Már csak a nagymamák dolgoznak az óceánban,
mintha maga a Csedzsu-tenger is együtt öregedett volna velük.
A Csoszon-dinasztia alatt nehéz munkának tartották,
így leginkább férfiak végezték.
Miután kiderült, hogy ilyen nehéz, a férfiak felhagytak vele.
CSANG SZUN DOK, 72 ÉVES
Ezért a nőknek nem volt más választásuk,
hiszen valakinek muszáj volt pénzt keresnie.
A férfiak egyszerűen nem bírják.
KÍNA É-KOREA
D-KOREA JAPÁN
CSEDZSU-SZIGET
Ahhoz, hogy egy lány vagy fiatal nő henjóvá váljon,
hétévesen kell elkezdenie a tanulást, ami tíz évig tart.
Megtanulnak úszni, merülni,
lélegezni, felúszni, és…
Megtanulnak tengeri herkentyűket szedni,
felismerni a lelőhelyüket.
Aztán, amikor elérik a 15-17 éves kort, henjóvá válnak.
CSEDZSU HANSUPUL HENJÓ ISKOLA
A hínárszedők siessenek, sorakozó!
Egyes csoport! Egyes!
Egyes! Egyes!
Aggasztónak tartjuk, hogy így fogynak a henjók,
ezért alapítottuk meg ezt az iskolát Gwideok faluban 15 évvel ezelőtt.
Miután az UNESCO is elismerte a kultúrájukat…
KIM CSU HJON AZ ISKOLA VEZETŐJE
…azóta nőtt az érdeklődés.
Menjünk hínárt keresni!
A kultúra megőrzésének érdekében megpróbáljuk
a következő generációkat megtanítani rá.
A Hansupul Henjó Iskola tanárai mind Gwideok faluból jöttek.
De Kang Csu Hva henjó
a legjobb búvár a tanárok között.
Ő egy „szang-gun” henjó.
Ezek a henjók tíz méternél mélyebbre is le tudnak merülni.
Én is elég erős vagyok…
de vele még én sem tudom tartani a tempót.
Hú, de hideg!
Egy, kettő, három!
Lenyeltem egy kis vizet.
Valamennyit le kell nyelni.
Muszáj, ha henjó akarsz lenni.
A tanoncok mindig mondják:
„A tanárnő biztosan pontosan tudja, hol élnek a kagylók és a tengerisünök!”
De ez nagyon nem így van.
Kell az ambíció.
Az ambíció, hogy ügyesebb legyél, mint a többiek.
Újra és újra megismételjük a folyamatot, amíg nincs kapás.
Nem tudok lemerülni, ha a tanárnő nem nyom le.
Tanárnő, szerintem itt nincs semmi.
Hé!
Gyere ide!
Mindjárt meghalok.
Dehogyis!
Egy, kettő, három!
Ma különválasztották a jó búvárokat a nem annyira jóktól, mint tőlem.
Én főleg csak nyelek.
Látjátok? Az áll rajta: „jövőbeli henjó”.
Szóval jövőbeli henjó vagyok.
Olyan jó tanárunk van!
A többi tanár kicsit ijesztő.
Mindig azt kérdik: „Hogy akarsz te így henjó lenni?”
De ő mókás és hatékony is.
A tanoncok megtapasztalhatják, milyen nehéz a henjók élete.
Eddig körülbelül 840 embert oktattunk.
De ennek csak öt százaléka lesz henjó.
Jól van, irány haza!
Nem tudjuk megállítani a hanyatlásukat.
KODZSE-SZIGET 250 KM-RE CSEDZSUTÓL
- Hú, ez olyan nehéz, nem? - De.
Hogy bírnak így mozogni?
- Mi legyen? Nekünk annyi. - Nekünk annyi.
Ezután csináld ezt!
Nem értek hozzá, de nyújtsd ki a karod!
Ó, nyújtsam ki?
Próbáljuk újra!
Még egyszer, tökéletes lesz!
- Hú! - Tökéletes!
- Kamu.
- Szerintem most menne. - Nekem is.
Hú, a kapitányunk olyan menő!
Gyerekként azt hittem, henjók csak Csedzsun léteznek.
CSIN SZOHI, 30 ÉVES
De miután Kodzse szigetére költöztem,
rájöttem, hogy ahol tenger van, ott henjók is mindig lesznek.
De Csongminnel mi vagyunk az egyedüli fiatal henjók.
Így azért, hogy más fiatalokat keressünk,
csináltunk egy saját YouTube-csatornát.
#HENJÓ #BÚVÁRNŐK #NŐIBÚVÁR
ÍME A MODERN HENJÓ
Hahó!
- Csongmin. - Szohi.
Három, kettő, egy!
Sziasztok!
- Mi vagyunk a Modern Henjók… Csongmin. - És Szohi!
Köszöntünk titeket.
Ma nagyon meleg lesz,
mert tengeri ananászt keresünk!
Mehetsz!
Milyen jó a víz!
Nézzétek!
Máris kapás van?
Még le sem merültem!
Hu-hú!
Húsz- és 25 éves korom között egy irodában dolgoztam.
Egy dohos épületben.
Folyton fáradt voltam, kiégtem.
De amióta henjó vagyok,
teljes nyugalmat érzek, mert a természetben dolgozhatok.
Amikor henjó lettem, én tartottam a legfiatalabb búvárnő rekordját.
De most már a legidősebb henjó rekordjára is pályázok!
U CSONGMIN, 37 ÉVES
Nem sokat tudtam a henjókról.
De hét évvel ezelőtt
a férjem vállalata csődbe ment.
Akkor még úszni sem tudtam.
Ám az ijedtség helyett
arra gondoltam,
hogy ha ezzel kereshetem a kenyerem, akkor megpróbálom.
Eleinte nyilván nehéz volt.
Másrészt dolgozó anyaként nehéz ennyire rugalmas munkát találni Koreában.
Így kitartottam mellette.
Elfáradtam.
A henjólét nehéz és veszélyes,
de a gyereknevelés…
annak sosincs vége!
Ezt minden anya tudja a világon.
Inkább dolgozok az óceánban hét órán át.
CSONGMIN OTTHONA
- Ha felnövök. - Ha felnövök?
„Felnövök.”
Ide magánhangzó kerül.
- Ha felnövök. - Ha felnövök.
- Ki vette ki ezt a könyvet? - Én.
- Naru, Naru, Naru. - Le Von, Le Von vette ki.
- Hogy? - Mi az?
Le Voné.
Mi az?
A növő mellről és a szőrről szól,
a pubertáskor jeleiről.
Igen, észrevettem, hogy mostanában ez érdekli őket.
Ó!
To Hun, jövőre szőrös leszel!
Elég legyen a szőrözésből, együnk!
Pakoljatok le az asztalról!
- Én, én, én! - Hú, sokat kapott.
Ezt vidd ki az asztalra!
- Finom, ugye? - Igen.
De jó, nyam, nyam!
A YouTube és a tévészereplések óta
a gyerekeim, To Hun, Le Von és Naru,
imádják, hogy henjó vagyok.
Azt mondják: „Anya a legmenőbb!”
ANYUKÁM HENJÓ
Sőt, most már Naru is azt mondja, hogy henjó akar lenni.
Egyrészről örömmel hallom,
viszont féltem is tőle.
A henjók munkája nehéz.
Nem tudom eldönteni…
Inkább ne legyél henjó, Naru!
Majd anya megcsinálja.
A HENJÓK FOGÁSA!
FÜLKAGYLÓ, TENGERIUBORKA ELADÓ AHOGY A TÉVÉBEN LÁTTA
Amennyire tudom…
I HENG PJO KODZSEI FŐHALÁSZ
…ők a leghíresebb henjók Kodzsén, Csedzsun, mindenhol.
Még az elnökhöz is kaptak meghívást!
Ők a Kodzse-sziget reklámarcai!
De az én üzletemnek nem jó, hogy ennyi helyre hívják őket.
Néha úgy érzem, inkább ők itt a főnökök, nem én.
- Megvan a szemüvegetek? - Meg!
Látod, hogy videóznak munka közben,
megengedtem nekik.
Rájuk bízom.
Ide, oldalra! Itt erősebb az áramlat!
Nem, előbb itt merülünk, utána arrébb megyünk!
Egy ötfős henjócsapathoz képest is
többet keresnek ketten.
Fogtam még egyet!
Ők az utódaink!
Őszintén szólva
az utóbbi években csökkent a bevételem.
Nemrég, három éve
még 100 kilónyi tengeri ananászt tudtam gyűjteni.
Most már más a helyzet.
A globális hőmérséklet emelkedése megváltoztatja az óceánt.
Henjóként ezt testközelből tapasztaljuk.
Például az irukandzsi medúza
már itt is megjelent, pedig trópusi vizekben él.
Ezt akarjuk rögzíteni,
hogy felhívjuk rá az emberek figyelmét.
Hogy komolyan vegyék.
A sekély vizekből eltűntek az élőlények.
Emiatt Szohinak és nekem mélyebbre kell merülnünk.
Ha ez így folytatódik,
mivel a henjók eleve csak a tüdejüket használva merülnek,
vajon képesek leszünk folytatni ezt a jövőben?
CSEDZSU-SZIGET
KANG CSU HVA, 63 ÉVES
Már nem tudok egy teljes évet végigdolgozni,
mert balesetet szenvedtem.
Szerencsétlenül jártam.
Épp tengerisünt gyűjtöttem.
Vannak a nagyobb hálók, azokból megtöltöttem kettőt.
Ki akartam húzni őket,
erre hirtelen belecsúsztam a vízbe.
Nyolc csavart tettek be ide,
14 napig voltam kórházban.
Azt mondták, hogy olyan, mintha nyolc kézujjam eltörött volna.
Még sosem volt ilyen komoly műtétem.
Balszerencsém volt.
Ez az első, hogy nem merülhetek.
Elképesztően nehéz volt ez a nyár.
Amikor nem tudtam mozogni,
a barátaim ültettek nekem metélőhagymát és brokkolit.
Mindenki aggódott értem a faluban,
mert a henjóknak nincs egészségbiztosításuk.
Túl veszélyesnek minősül a munka.
Még a halászszövetkezetek is
csak halál esetén fizetnek,
a sérüléseket nem kompenzálják.
Halottan mihez kezdjek a pénzzel?
Nagyon kétségbeejtő.
Hát nem az?
Mire jó az UNESCO-lista,
ha közben semmilyen juttatás nem jár, amikor kéne?
De a többi henjó irigykedik rám,
mert a férjem több mint 30 éven át dolgozott köztisztviselőként.
Főként az ő nyugdíjából élek,
amit havonta kapok.
Az élet megy tovább.
CSANG SZUN DOK, 72 ÉVES
Itt az ET Pont, a gazdasági hírek forrása.
A japán kormány bejelentette, hogy a fukusimai atomerőműben tárolt
sugárfertőzött vizet az óceánba fogják engedni.
A hírre azonnal reagált az országtól nem messze fekvő Csedzsu szigete.
A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség,
amely vizsgálja az erőműből származó szennyezett víz biztonságát,
azt állítja, hogy az eljárás megfelel a nemzetközi biztonsági előírásoknak.
Japán döntése…
RAFAEL MARIANO GROSSI HANGJA A NAÜ FŐIGAZGATÓJA
…technikailag megvalósítható, és megfelel a nemzetközi gyakorlatnak.
Annak ellenére, hogy a nagy mennyiség miatt igen egyedi és összetett az ügy.
Ezek a részek, ahol a henjók merülnek.
De úgy érzem, hogy 100 év múlva már nem lesznek itt.
Most Japán is bele akarja engedni a radioaktív szennyvizet az óceánba.
Henjóként ez nagyon aggaszt minket.
Ha beleengedik azt a nagy mennyiségű radioaktív vizet,
nem azonnali lesz a kár.
Olyan megoldást kellene találniuk, ami mindenkinek biztonságos.
De Japán úgy hajtja végre a tervét, hogy más országokkal nem konzultáltak.
Egész életünkben a vízből éltünk,
így ez nekünk komoly aggodalom.
HENJÓGYŰLÉS A FUKUSIMAI VÍZ ÜGYÉBEN
Nem, csak egy a… Mr. Ban.
MARI CSANG A GREENPEACE KÖRNYEZETVÉDŐJE
És az öné. Ez japánul van.
A történelem során két nagy atombaleset történt.
Az első Csernobilban,
a másik pedig Fukusimában.
A 2011-es nukleáris leolvadás óta
nagyon aggaszt az,
hogyan szabadulnak meg a szennyvíztől.
A japán kormány állítja,
hogy a szennyvizet meg tudják tisztítani, mielőtt kiengedik,
és az atomerőművet gyorsan le tudják állítani.
Az erőművet üzemeltető vállalat arra törekszik,
hogy felhígítsa a radioaktív anyagok koncentrációját,
mégpedig hatalmas mennyiségű tengervízzel.
A gond csak az, hogy ez a felhígítás
nem tünteti el a radioaktivitást.
Milyen alapon jelentik ki,
hogy a fukusimai szennyvíz biztonságos?
Ez példátlan eset.
Le akartunk ülni a henjókkal,
mert őket igen érzékenyen érinti a szennyvíz megjelenése.
Fontos, hogy képben legyenek mindennel,
amit tudni lehet erről a fenyegetésről.
Henjó asszonyok, mindenki jól van?
Igen!
Én egy szöuli környezetvédelmi szervezetnél dolgozok.
Elhívtunk két szakembert,
akik a fukusimai szennyvízről fognak beszélni.
Valamint csedzsui képviselőink is vannak, akik a helyzeten dolgoznak.
Kérem, kérdezzenek bátran bármiről, amire kíváncsiak!
Rendben.
Üdvözlök mindenkit!
A japán Polgári Atomvédelmi Információs Központtól jöttem.
HIDEJUKI BAN JAPÁN ATOMELLENES AKTIVISTA
A vizet a veszélyessége miatt összegyűjtik és tárolják.
De a japán kormány azt állítja,
hogy ezt a vizet akarják beleengedni az óceánba.
A tervek szerint több mint 30 évbe telik, mire az összeset kiengedik.
Miután a szennyvíz eléri Koreát,
onnantól folyamatos lesz az utánpótlás.
Ez nem olyan dolog…
A GREENPEACE ATOMENERGIA-SZAKÉRTŐJE
…amit azonnal lehet érezni.
És attól félünk, hogy a hatását
sok száz, vagy akár ezer éven át lehet majd érezni,
hiszen többféle radioaktív anyagot fognak kiengedni.
A hínár máris eltűnt a vizekből.
A korallfehéredés jelenleg is zajlik.
Miért akarja egyáltalán Japán kiengedni ezt a vizet?
Egy csomó pénzük van!
Nem tudnák inkább egy nagy tartályban tárolni?
Tudtam, hogy az óceán erősen szennyeződik.
De most, hogy Japán a szennyvizet is bele akarja engedni,
úgy érzem, a bolondját járatják velem.
Amikor erős a hullámzás, egy csomó tengervizet nyelünk le.
Ezt el kéne mondania Japánban is!
Elmondom bárkinek, aki nem tudja.
Hidejuki Ban 30 éve dolgozik ezen a problémán.
Főleg azóta, hogy a japán kormány
e mellett a módszer mellett döntött.
Nehéz más véleményt formálni abban az országban.
A helyzet az…
KIM DZSONG DO CSEDZSUI KÖRNYEZETVÉDŐ
Most ott tartunk, hogy sok tüntetésre lesz szükség.
Fontos, hogy folyamatosan azt üzenjük:
„Cselekedjetek helyesen!”
Kérem, jöjjenek el, még ha emiatt ki is kell hagyniuk egy-két munkanapot!
Maguk, környezetvédelmi csoportok csak ülnek ölbe tett kézzel,
arra várva, hogy mi harcoljunk?
Ez így nem fog működni.
Mi úgy jöttünk ide, hogy semmit sem tudunk.
Itt van egy japánul beszélő ember, meg egy angolul beszélő.
Hiába beszélnek,
nem értjük meg őket teljesen, nem tudunk azonnali választ adni.
Sületlenségeket beszélnek!
Úgy tűnik, a két legtevékenyebb úr,
Hidejuki Ban úr és Kim Dzsong Do igazgató kapják a legtöbb kritikát.
- A két legkeményebben dolgozó úr. - Akik a legjobban dolgoznak.
Nem civakodhatunk. Össze kell fognunk.
Hogy lesz ebből tüntetés, ha már most így veszekedünk?
Ezt abba kell hagynunk. Határozottan.
Mindenki csatlakozzon hozzánk!
Nem hagyhatjuk a politikusoknak, hogy megállítsanak minket.
Össze kell fognunk egy tüntetésen,
együtt, ugyanazon a napon, Csedzsun.
Még ha ki kell fordítanunk Csedzsu várost vagy a Halla-hegyet a helyéről, akkor is.
A halászszövetkezetek vezetői mind férfiak,
ők azt mondják, ellenzik a tervet,
- de nem tesznek ellene semmit. - Így van.
Hiszem, hogy a henjók lelke az,
ami végtelen erőt ad nekünk.
Ne feledjük, hogy milyen bátor hagyomány a csedzsui henjóké,
mutassuk meg, hogy a végsőkig harcolunk!
A tüntetés napján összehívjuk az összes henjót.
Éljen, éljen!
Mostantól kezdve összefogunk,
hogy Japánnal együtt cselekedjünk.
Én is mindent megteszek Szöulban.
Tartsanak velünk, továbbra is ellenezzük a tervet!
Cselekednünk kell!
- Muszáj. - Így van.
Köszönöm.
Nem egyszerű ügy.
Nehéz feladat lesz.
Megvalósítani még nehezebb.
Köszönjük.
KODZSE-SZIGET
Egy kék rák!
U CSONGMIN, 37 ÉVES
Hogy sikerült elkapni?
Hú!
Ó, megvan!
Aranyos.
Mutasd! To Hun, eltegyük?
- Hatalmas! - Azta!
Emlékszel, mit mondtam, Naru?
A tengeri élőlények közül
a rákok a legérzékenyebbek a fájdalomra.
De nem fogok több ilyen cukit találni.
Elengedem.
To Hun találta.
Menjetek!
Anya itt marad enni.
Hűha!
Apa, várj meg!
Gyere!
Ha a gyerekeim jövőjére gondolok, elszomorodok.
Anyaként meg akarom őket óvni.
Á! Itt egy medúza!
Félek!
Nagyon sok medúza van itt.
CSEDZSU TARTOMÁNY HIVATALA
SAJTÓTÁJÉKOZTATÓ A FUKUSIMAI VÍZRŐL
- Örülök, hogy eljöttetek! - Jó, hogy itt vagy!
Köszönjük. Köszönjük.
De te nem henjó vagy, ugye?
- Az vagyok! Hét éve. - Hét?
Ejha!
- A tévében is szerepelt! - Így van!
Van bőven kapás?
Napról napra kevesebb.
- Honnan jöttetek? - Kodzse, Kodzse, Kodzse.
Annyira szeretem! Én is olyan sokáig akarom csinálni, mint ti.
ELLENEZZÜK A FUKUSIMAI RADIOAKTÍV SZENNYVÍZ KIENGEDÉSÉT,
AMI TÖNKRETESZI A TENGER ÉLŐVILÁGÁT
ÉS A POLGÁROK MEGÉLHETÉSÉT!
Jó napot, Szuk Cshö Kjong vagyok, civil környezetvédő aktivista!
A japán kormány azt állítja, hogy megszabadulnak a radioaktivitástól
egy polinukleáris eljárás során.
De ez az eljárás nem tudja kiszűrni a szén-14-et és a tríciumot,
amelyeknek nagyon hosszú a felezési idejük.
Ha a fukusimai szennyvizet kiengedik,
az kb. hét hónapon belül eléri Csedzsu szigetét.
Ki garantálja majd a henjók biztonságát, akik a vízben dolgoznak?
A japán kormány azonnal vonja vissza a döntését
a fukusimai szennyvíz kiengedéséről!
Vonják vissza! Vonják vissza! Vonják vissza!
Mondjátok, sok 80-as éveiben járó henjó van Csedzsun?
Igen, nagyon sok ilyen korú henjó van.
- Igen? - Ő 79 éves!
Most hány éves vagy?
- Harminc. - Harminc… Van férjed?
- Még nincs. - Még nincs? Ó!
Csongminnek három gyereke van.
- Csedzsun esküdött meg. - Csedzsun?
Lehetek henjó, ha ott házasodok?
Igen.
Neki van egy fia! Van egy fia!
Neki van egy fia.
- Illene hozzád. - Akkor te lennél az anyósom!
Passzolnátok egymáshoz.
BUKCSON FALU DÍSZTEREM
Nővérem, hajoljunk meg tisztelegve?
Még nem kezdődött el.
Majd odafent!
Jó. Tedd le a pénzt!
Majd fent!
Nővérem, ilyen testtartással kell rizsnudlit gyúrni?
Mivel öreg vagyok, és fáj a lábam, én így csinálom.
Pedig egy ránc sincs az arcodon!
Már nagymama vagyok.
Neked elég kerek az arcod. Miért nyújtod ilyen hosszúra a nudlit?
Egyre csúnyábbak!
Nővérem, így kötjük hozzá?
A henjók minden évben elvégeznek egy „gut” nevű sámáni rituálét,
az istenekhez, a lelkekhez, az őseinkhez imádkoznak.
Csedzsu hagyományai szerint 18 000 isten van,
akik az égben, a földön, a hegyekben, az óceánban és az otthonokban élnek.
A henjók minden egyes nap az életüket kockáztatják.
Én amolyan közvetítő vagyok az istenek és a henjók között.
A Tengeristen kedvére kell tennem a henjók nevében…
SZO SZUN SIL CSEDZSU-SZIGETI SÁMÁN
…elmesélem neki a henjók nehézségeit,
elmondom, mire van szükségük, és kikérem a tanácsát.
Imádkozok az óceán egészségéért.
Idén a henjók meg akarják akadályozni
Japán tervét, hogy szennyvizet engedjenek az óceánba.
A gut rituálé során megidézzük a 18 000 istent,
akik az óceán nevében gyűlnek össze.
Ajándékokat és pénzt adunk az isteneknek.
Aztán kérjük őket, hogy jókedvvel érkezzenek.
Ezek a rituálék egyszerre vidámak és szomorúak.
Mint maga az élet.
Óvd meg a vizeket, Sárkánykirály!
Mit tegyünk?
Vezesd a tagokat!
Az istenünk mindent tud.
Amióta henjó vagyok,
egy napot sem hagytam ki.
Mivel henjó vagyok,
mindennap kimentem az óceánhoz.
Még betegen is.
Nem figyeltem a fájdalomra.
Ott vannak a henjó öregasszonyok.
Eszükbe sem jut nyugdíjba menni.
Kézzel-lábbal tiltakoznak, ha nem dolgozhatnak a vízben.
Rájöttem, azért, mert ennyire szeretik az óceánt.
Nekem is folytatnom kell ezt a munkát.
Ezért nem fogom hagyni, hogy beleengedjék a szennyvizet az óceánba.
Ma fogunk tüntetni a döntés ellen.
A többi henjó is megy.
De a lábam még mindig fáj, nem tudom, meddig jutok.
CSEDZSUI VÁROSHÁZA
Mi vagyunk a vizek harcosai!
Japán vonja vissza a döntését a szennyvíz kiengedéséről!
Vonja vissza! Vonja vissza! Vonja vissza!
A VÍZ NEM SZEMETESKUKA
Állítsuk meg Japánt!
Állítsuk meg! Állítsuk meg! Állítsuk meg!
Kilencvenéves vagyok, de ma kijöttünk…
I KUM OK, 90 ÉVES
…mert tennünk kell valamit, még ha ki is maradunk a munkából.
Tizennyolc éves korunk óta dolgozunk és élünk a vízben!
Meg kell állítanunk!
Ők Kodzse szigetéről jöttek.
Nem ez az utolsó gyűlésünk!
Fel kell szólalnunk, össze kell fognunk!
Csedzsu a gyönyörű természetéről ismert.
De hamarosan a radioaktív víz
fogja körbevenni a szigetet.
Ezt nem nézhetjük tétlenül!
CSANG SZUN DOK, 72 ÉVES
Mindenki!
Azért állok ki a színpadra,
mert henjó vagyok, nekem az óceán ad munkát.
Még reggel is merültem.
Munka közben szinte lehetetlen nem lenyelni a tengervizet.
De ha Japán beleengedi a szennyezett vizet,
akkor csak nekünk lesz annyi?
Ott vannak a gyerekeink, az unokáink.
Biztosítanunk kell nekik a tiszta óceánt!
Tiszta óceánt!
Nem bízhatunk a kormányunkban,
de ha az emberek látják, min megyünk keresztül,
akkor miért mérgezik meg a vizeinket?
Jól mondom?
Nem tudjuk, mikor fog megtörténni,
de csak akkor hagynak fel vele, ha felszólalunk ellene.
A henjóink veszélyben vannak!
NE MI LEGYÜNK AZ UTOLSÓ HENJÓK
Japán vonja vissza a tervét!
Elítéljük!
Elítéljük! Elítéljük!
Az óceánon múlik mindannyiunk egészsége.
Ha van valaki,
aki szerint nyugodtan bele lehet engedni a szennyezett vizet,
akkor megkérdezném tőle:
„Neked nincs jövőd?”
A Föld még utánunk is itt lesz.
Folyamatosan lesznek új generációk.
Ezért ez gyilkosság. Gonosztett.
Mindenképp meg kell állítanunk!
Addig élünk és dolgozunk az óceánban, amíg meg nem hajlik a nyakunk.
A végsőkig kitartunk!
2023. AUGUSZTUS 24.
Nagy nap jött el Japánban.
A döntést meglehetősen nagy ellentmondás veszi körül,
és ma fog megtörténni.
Ebben a pillanatban
engedik bele az óceánba a kezelt radioaktív vizet.
A szennyvizet egy víz alatti alagútba pumpálják,
ami egy kilométer hosszú.
Ezután engedik bele az óceánba.
Ez nagyon hosszadalmas folyamat, több évtizedig fog tartani.
Úgy 30 évre becsülik, de tovább is tarthat.
Lesújtott a hír.
Senki sem fog tengeri herkentyűket enni.
Nagyon-nagyon rossz a helyzet.
Többé nem dolgozhatunk henjókként.
Amikor meghallottam, hogy kiengedik a fukusimai vizet,
arra gondoltam: „Jaj, nagy a baj.”
Lehet, hogy elveszítjük az otthonunkat, a megélhetésünket.
Hiába szeretjük az óceánt, és próbáljuk megóvni,
mi már öregek vagyunk. De mi lesz a gyerekeinkkel?
Az ő életükre nagy hatással lesz.
Kérem a világot, hogy állítsák meg! Meg kell állítanunk!
GENF SVÁJC
EGYESÜLT NEMZETEK SZERVEZETE
DEMOKRATA ÜGYVÉDEK NEMZETKÖZI EGYESÜLETE
Ez a híres 20-as terem,
ahol az Emberi Jogi Bizottság ülésezik.
Háromszor ülnek össze évente.
A fukusimai problémán már évek óta dolgozunk,
és amikor Japán úgy döntött, hogy kiengedik a radioaktív vizet,
akkor fontosnak gondoltuk,
hogy a henjó búvárnők közösségét is képviseljék.
Így közvetlenül megoszthatják a tapasztalataikat a Bizottsággal,
és kihangsúlyozhatjuk a szennyvíz okozta
széles körű kárt.
Megkeresett az ENSZ Svájcból.
Eljöttem, hogy a csedzsui henjók nevében
felszólaljak a vízszennyezés ellen.
Tizenhárom óráig tartott az út.
Ami a közönség előtti felszólalást illeti,
attól nem félek.
Egy ember áldozata nagy hatással lehet másokra.
Így bátorságot vettem magamon, és eljöttem.
„M… Mi… Mielőtt még… túl késő lenne.”
NAM HJOVON ANGOL NYELVŰ TOLMÁCS
Megismételjük az utolsó mondatot. Ez „kérem”.
- Aztán szünet… - „Kérem!” „Kérem!”
Remek.
A „kérem” itt a „segítség”! Mintha segítséget kérne vele.
Ezt mondja határozottabban, aztán „lehet”…
„Mielőtt még.” Ezt nagyon jól mondta. Most együtt!
„Mielőtt még késő…”
- „Lenne.” - „Lenne.”
Ezután szünet.
Jó lenne, ha ezt a részt megtanulná.
A „vizet” egyben kell mondani.
Nem „vi” és „zet”.
Szomjas vagyok. Kérhetek vizet?
Töltsek vizet?
Töltök.
Nehéz kimondani az angol szavakat
a koreai betűk alapján.
Ha fiatalabb lennék, jobban menne.
Szerintem minden nehéz lesz, ha az ember megöregszik.
Többször nem csinálok ilyet. Komolyan.
Üdv!
Jó reggelt, hogy van?
- Jó reggelt! - Üdvözlöm!
- Jó reggelt! - Jó reggelt!
Hogy telt a repülőút? Isten hozta Genfben!
Hosszú volt, megszenvedtem.
Hosszú volt a repülőút, fárasztó.
Elolvastam a nyilatkozatát, tökéletes.
Van bármilyen kérdése, szeretne valamit még tisztázni
az Emberi Jogi Bizottsággal kapcsolatban?
Igazából pont erre gondoltam.
Csak röviden, futólag.
Szerény csedzsui asszonyként, búvárnőként
nagyon sokat jelentene nekem,
ha az emberek a világ minden tájáról meghallgatnák a mondandómat.
Csak ennyit kérek.
Henjó vagyok.
Itt van?
Itt.
Jól aludt?
Ideje indulnunk, úgyhogy készüljön!
Jó, jó.
- Ne feledje az iratait! - Rendben.
Utolsó pillantás az indulás előtt.
Az arcom akkor is ilyen lesz, ha nem nézek tükörbe.
- Menjünk! - Jó.
Induljunk!
Ez lesz az!
Majd ideülök ön mellé.
Jó reggelt!
Ma megyünk az ENSZ-hez.
Izgul?
Egyáltalán nem. Nincs miért izgulnom.
Ugyanolyan emberek, mint mi.
- Az ENSZ! - Megjöttünk.
Most csak röviden kell beszélnem.
Ha az országok képviselői
a beszédem akár tíz százalékára odafigyelnek,
akkor már boldog leszek.
Jó reggelt!
- Erre! Vele megyek. - Jó reggelt!
Jó reggelt!
Örülök, hogy látom!
- Sok szerencsét! - Kérem, menjünk be!
Itt át kell haladnunk.
Mutassa meg a kártyáját!
Itt az ENSZ-nél minden nagyon hivatalos,
technikai és persze diplomatikus.
Nyilván sok a politizálás.
De az, hogy idejön egy őslakos, az nem a politikáról szól.
Ő csak egy emberi lény, egy átgondolatlan döntés elszenvedője,
aki elmondja az igazságot. Mert beszélhetünk róla elméletben,
de ők vannak ott helyileg, ők tudnak arról,
hogy milyen hatásokkal járnak a kormányok döntései.
Ez legyen nála!
Az idejövő közösségek képviselőinek nehéz dolguk van,
hiszen nincs sok tapasztalatuk ezen a területen.
Ezért örülünk, ha elfogadják a meghívást. Igyekszünk segíteni nekik.
De lényegében magukra vannak utalva.
Henjó vagyok,
egy tengeri asszony Csedzsuról.
Búvárnőként az óceán adja a keresetemet,
a családom betevőjét.
Nincstelenül születtem,
egész életemben a merülésből éltem.
Egész életemet
Csedzsu tiszta tengervizében töltöttem,
de Japán most mérgező vizet enged bele az óceánba.
Kérem, állítsák meg,
mielőtt még túl késő lenne!
Köszönöm.
A végére nem is emlékszek. Már nem maradt erőm.
Túl sok volt.
Nem maradt erőm, a lábaim remegtek.
- Á! - Remek volt!
Akár jó voltam, akár nem,
többször nem csinálok ilyet. Teljesen kimerített!
Ez volt az utolsó. Az első és utolsó.
Remek volt. Megkönnyebbült?
Felfrissülve érzem magam.
Vennem kell egy ajándék pólót, mielőtt elmegyek.
CSEDZSU-SZIGET
Köszönöm az ételt.
GOSAN FALU
Hol van? Hol van?
Hol van az országunk védelmezője?
Milyen volt az utad Svájcba?
Van pár szép képem, amiket meg akarok mutatni nektek.
Megyek, átöltözök.
Nagyon büszke vagyok Szun Dokra, hogy elment Svájcba.
Büszke vagyok rá, hogy egyedül elutazott.
Nagyon büszke vagyok rá.
Nagyon ügyes volt.
Milyen volt a kaja?
Csak kenyeret ettem.
De legalább svájci kenyeret!
De vettek neked valamit? Adtak pénzt ennivalóra?
A saját pénzemet sem tudtam elkölteni.
Igen, még ha adnak is, nem tudta volna elkölteni.
A svájci út miatt híres lettél!
Szerinted mi mikor mehetünk?
Figyeljetek!
- Nemzeti hős vagy! - Nemzeti.
A főszereplő!
Mindenhol rólad beszélnek majd!
Hát nem szuper?
GWIDEOK FALU
Az orvos szerint egy évig nem merülhetek,
de sétálni tudok, semmim sem fáj,
így hát kijöttem.
Vigyázz, autó!
Olyan jó, hogy itt dolgozhatok a többiekkel!
Tudjátok, pont aznap vettem egy új búvárruhát,
amikor lesérültem.
Most tiszta gyűrött, mert három hónapig nem használtam.
Öltözzünk be!
Csu Hva! Húzd fel nekem!
- Kang Csu Hva! - Na?
Ezt húzd fel nekem!
Fordulj meg! Mutogatod itt a kannáidat…
Nem érdekel!
Fogd ezt, és menjünk!
Indulás!
16. ÉVES CSEDZSUI HENJÓFESZTIVÁL
I HI SZUN, 79 ÉVES
A Henjófesztivál az elmúlásunkról szól.
A jövő generációi így emlékezhetnek ránk
és ismerhetik meg a Csedzsu-szigeti henjók mesterségét.
Ezért tartjuk meg ezt a fesztivált minden évben,
hogy ne felejtsenek el minket.
Hahó!
A rajongótok vagyok!
- Ó, azta! - Mintha hírességekkel találkoznék!
Olyan sokat tanultam a YouTube-videóitokból!
Köszönjük a támogatást!
Nagy rajongótok vagyok.
Köszönjük!
Ez a mi napunk!
Henjónap.
Á, azta!
Hát itt vagytok!
- Sziasztok! - Ülj ide!
Jól vagy?
Mi a helyzet?
Nagyon jól.
Amúgy hallottam, hogy az ENSZ-nél jártál.
Képviselőként, igen.
Hű, akkor kérünk egy autogramot!
Ez szuper!
Annyira bátor vagy, hogy felszólaltál!
Biztos nem akartad, de becsülöm a bátorságodat.
Tovább kell harcolnunk.
Igen, nincs más választásunk.
Hogy megvédjük, amink van.
Még van rá időnk.
Nagyon félek,
hogy abban az ijesztő vízben kell majd dolgoznom.
A megélhetésünkről van szó.
Ha az emberek nem vesznek tengeri ételt, nem tudunk tovább dolgozni.
Ezért vagyok ilyen frusztrált.
Tovább kell vinnünk a becses kultúránkat.
Az erőnkkel kell segítenünk a munkájukat!
- Sikerülni fog! - Ez az!
Erről van szó!
Már sok év eltelt az életünkből, nem vész kárba a tapasztalatunk.
Fantasztikus, hogy ilyen fiatal nők
ezt a munkát akarják csinálni.
Én is addig akarok dolgozni, mint ti,
jó sokáig.
Legalább 60 évig!
Úgy legyen!
Bárcsak Csedzsun élnénk! Akkor látnánk hozzátok hasonlókat.
Most Csedzsut átadhatjuk másoknak.
Ha ti is egyetértetek.
Mostantól nővérek vagyunk! Ti eljöttök hozzánk, mi meg hozzátok!
- Tökéletes! - Így kellett lennie!
Ó, mennünk kell. Jó egészséget!
Sziasztok!
Majd találkozunk!
Kis drágáink!
Mindjárt sírok!
Ne betegedj meg! Vigyázz magadra!
Engem is ölelj meg!
Azért sírok, mert te is!
Mintha a lányomat küldeném el.
Ne sírj!
Miért sírsz?
- Majd meglátogatunk Puszanban! - Á!
Sziasztok!
Ne sírj! Ne sírj!
Ígérjük meg, hogy jövőre találkozunk!
Jó sokáig maradjunk barátságban!
Ó, milyen szomorú!
Evezz, evezz tovább!
Evezz tovább!
Csapj oda, csapj oda, húzd az evezőt!
Evezz tovább!
Azt mondják, merüljek
Olyan napon
Amikor se nap, se hold nincs
Ieodo Sana, Ieodo Sana
A magányos távoli szigeten Vajon éhen halok-e?
Hát lemerülök
Ieodo Sana, Ieodo Sana
Evezz tovább!
Az óceán az otthonunk.
Nem hagyhatunk fel a merüléssel, muszáj kimennünk a vízbe.
Még a következő életemben is búvárkodni fogok.
Az öregasszony és a tenger, örökké.
A feliratot fordította: Alimuradov Dóra