Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
OSTROV ČEDŽU JIŽNÍ KOREA
Jsem hänjŏ.
Hänjŏ se potápí do oceánu, kde sklízejí dary moře.
Ale jen na nádech.
Oceán nás, hänjŏ, živí.
Připomíná nám mateřskou náruč.
Ale jde o mnohem více.
Být hänjŏ je posláním.
Hänjŏ jsou strážkyněmi moře
a oceán strážíme
již po staletí.
Hänjŏ pochází z Čedžu.
Ostrov se proslavil třemi věcmi:
skalami,
větrem…
…a ženami.
Naopak. Raz, dva, tři, čtyři, pět, šest, sedm, osm.
A boky.
- Sedm a osm! - Žádné blbiny!
Čí je tohle? Chyť to.
Nastupovat!
Hele, pelyňku tam máš dost. Dej mi ho trochu.
Tuhle práci musíte dělat srdcem.
Dědí se po matkách a babičkách.
I když je zima nebo se nám nechce, stejně se potápíme. Máme to v sobě.
Jsme přece jen ženy.
Dokážeš sem vylézt?
- Musím to vytáhnout. - Pomůžu ti.
Dej to tam.
Moře se ale změnilo a hänjŏ mizí.
Mám pocit, že kultura hänjŏ se pomalu vytrácí.
POSLEDNÍ ŽENY MOŘE
Prosím neptej se,
na věk neptej se,
mládí se kamsi podělo…
Dříve se místo motorových člunů
na potápění u ostrova používaly veslice.
A při veslování jsme zpívaly.
Co jen si počnu, když se mládí v trapu rozplyne.
Život tady venku uteče jak voda.
Dobrá práce!
- Náčelníku, kolik je hodin? - Půl osmé!
Tak to budu pracovat čtyři hodiny a pak vylezu ven.
Snad toho ulovíš hodně!
To víš, že jo!
Zpočátku jsem neuměla ani plavat, ale moře jsem milovala.
Vyhýbala jsem se domácím pracím.
Máma mě doma zahrnovala úkoly,
ale na moři jsem byla svobodná a mohla jsem si hrát.
Tak jsem se v 16 vyučila na hänjŏ.
ČANG SUN-DǑK, 72 LET
Matka mě donutila provdat se zamlada.
Byla jsem poslušná a udělala, co mi řekla.
Vdala jsem se a přestala se potápět.
Byla jsem naivní. Tak naivní.
Můj manžel rád flámoval.
Možná proto se mu nechtělo moc pracovat. Jako by tušil, že zemře mladý.
Zase se ze mě stala hänjŏ.
Abych přežila.
Potápěla jsem se dvaapadesát let.
Když se konečně mám dobře, začíná mě zrazovat tělo.
Peněženka se nadouvá, ale tělo chřadne.
Taková je holt ironie osudu.
Podívejte!
Obundžagi, bratránek ušní!
Kapitáne, zítra loď chceme na osm.
VESNICE KOSAN
Vykládání je pro mě na stará kolena náročné
a lovení ježovek nesnáším nejvíc.
- Kolik za deset deka? - Za deset deka 13 000 wonů.
To je velkoobchodní cena. Velkoobchodní!
Ostatní to možná dělají kvůli dobrému výdělku.
Po čtyřech hodinách lovení je další čtyři hodiny čistíte.
Rychlé ruce to zvládnou za tři hodinky,
tak jsem vždycky ostatním na obtíž.
Když toho v moři nachytám dost, únavu necítím.
Nejsem vůbec unavená.
Ale když toho mám málo, jsem vyčerpaná a naštvaná.
PAK IN-SUK, 70 LET
- A nevyděláš. - Jako já.
Ale bez ohledu na to, kolik si vydělám, jsem v oceánu šťastná.
Moc mě to baví.
V dobách našeho mládí
lidé na hänjŏ shlíželi spatra.
Kdyby třeba váš manžel měl ve vesnici nějaké postavení,
řekl by: „Musíš pracovat jako hänjŏ a dělat mi ostudu?“
Byla jsem nevzdělaná,
tak jsem se tím, že jsem hänjŏ, moc nechlubila.
KO IM-SÄNG, 70 LET
Když jsme šli na sraz našich manželů,
jediné hänjŏ jsme tam byly my.
Zatímco ženy ostatních mužů hänjŏ nebyly a vypadaly jako z porcelánu,
naše obličeje měly díky práci na slunci tmavé opálení.
Tehdy jsme se bály utrousit jediné slovíčko.
Naše tváře byly tak tmavé,
že to ani mejkap nezakryl.
Každý to na první pohled poznal.
- Říkám pravdu. - Velice nepříjemné.
Bylo to ale hodně dávno.
Ale teď… Teď…
Uznalo nás UNESCO,
tak se hänjŏ nemusí stydět.
Na to, že jsem hänjŏ, jsem hrdější než kdy dřív.
Chci se i dál živit jako hänjŏ, protože je to zábava.
Ale snažím se omezovat, jak moc teď pracuju,
a zbytek života chci zasvětit dobrovolnictví.
Zdravím.
Jsem vaše průvodkyně Čang Sun-dŏk.
V této oblasti se potápím.
Prosím, postupujte pomalu a opatrně.
Bývají tady hadi.
Pojďte za mnou pomalu a klidně.
Tamhle je pár míst na potápění.
Vidím tady více odpadků, než bych čekala.
Ještě víc se jich během zimy nakupí tamhle.
Hodně jich sem připlave z Číny a Japonska. Ale z korejské pevniny taky.
Za mého mládí jsem v moři odpad podobný polystyrenu nevídala.
Teď se tu povalují hory odpadků.
Ty hromady tady hnijou tak dlouho,
až se z nich začne uvolňovat špinavá tekutina.
Oceán je kvůli takovým věcem znečištěný.
Hänjŏ doposud přetrpěly mnoho věcí,
aby ochránily naše moře.
Proč? Protože hänjŏ jsou nejzdravější, když jsou ve vodě.
KANG ČU-HWA, 63 LET
Začala jsem, když mi bylo dvacet.
Abych uživila rodinu, musela jsem ulovit velké množství křídlatců.
Bývaly to těžké časy a lidé tehdy byli chudí.
Tehdy jsem musela být skvělá!
Když se mi síť naplnila úlovkem,
vysypala jsem ji u pobřeží a hned se vrátila nazpátek.
Vynikám ve sběru ježovek.
Generuje to dobrý příjem
a jsem finančně nezávislá,
protože jsem zdravá.
VESNICE KÜDǑK
Hej!
Věřily byste tomu? Zavolají a nejsou tu!
Zavolaly mě, a samy tu nejsou!
- Měly jsme tu být v sedm. - Nebyl sraz v sedm?
Ale ne!
Říkal to kapitán.
- Stává se, že nepracujete? - Může se to stát.
Když starší řeknou, že ne, tak nemůžeme.
Na křídlatce je počasí přijatelné,
ale trny ježovek vám můžou propíchnout hlavu.
Hádají se. Hádají.
Kdo říkal, že se začne o půl osmé?
Ču-hwo! Proč jdeš až teď o půl sedmé?
Kapitán říkal, že se vyráží v šest!
- Ale řvát nemusíš. - Řvát? Jsem vzteky bez sebe.
Tak už zmlkni, Häng-džo.
Spletla jsem se. Spletla se.
No bóže, já se spletla. Tak mi tu chybu už odpusťte.
Můžeme se už obléct do neoprenů?
Můžeme tam přejít?
- Ne! Do auta! - Nasedat.
Tak jo, jedeme!
Neopreny jsme začaly nosit teprve nedávno.
Asi tak před 40 lety?
Tehdy jsme nesměly mít ani ploutve,
abychom nechytaly moc a rychle.
Až vymizí naše generace, třeba se začnou používat kyslíkové lahve.
Ale zatím to raději děláme postaru.
Hodiny lovení s kyslíkem by stejně vedly k nadměrnému lovu.
Když se snažíte na ponor posbírat příliš, „sníte svůj dech“.
Zemřete.
A pokud se vydáte dál na moře,
vlny tam jsou mnohem silnější.
Když se ponoříme, může nás proud snést daleko.
Smrt na nás číhá při každém ponoru.
KIM SUN-I HISTORIČKA
KOMISE PRO ZACHOVÁNÍ TRADICE HÄNJŎ
Být hänjŏ je extrémně náročné povolání.
Je jich poskrovnu především kvůli tomu, jak je to nebezpečné.
Mladé hänjŏ se ptají: „Proč nemůžeme používat dýchací masku?“
Tak ale hänjŏ neloví.
Pro získání potravy
musí pod hladinou zadržet dech až na dvě minuty.
Tlak vody je cítit od pěti metrů pod hladinou
a je to jako obrovské modré sklo, které vás tlačí dolů.
Čím hlouběji se potopíte, tím tlustší to sklo je.
Když se vynořujete,
musíte se skrz to „modré sklo“ prodrat vší svojí silou.
Hänjŏ ten proces opakují sto- až třistakrát.
Zkuste se třistakrát praštit do hlavy.
Buší vám z toho v hlavě a bolí to.
Je zvláštní, že když v moři objeví mrtvou hänjŏ,
její síť je vždycky plná ušní a dalších mořských plodů.
Jako by je smrt zlákala příslibem štěstí.
V den, kdy zemřely, musely narazit na poklad.
Jsem unavená.
Vyčerpáním bych mohla umřít.
ČǑNG JǑNG-Ä, 67 LET
Ulovit ježovku je lehké, ale těžko se loupou.
Máš přece pomocníky!
A kdo pomůže mně? Musím si kvůli tomu sehnat manžela?
Kdo mě v tuhle hodinu shání?
Může ti volat nějaký chlap!
Volá mi můj mrtvý manžel?
- Možná! - Nech toho.
- Kde jen je? - Řekla jsem, ať toho necháš.
Stejně asi o nic nešlo.
Jak to můžeš vědět?
Sežeň mi nějakého chlapa, aby mi pomáhal s loupáním ježovek.
- Dej si to na záda! - Co?
„Hledám manžela, aby mi pomáhal s loupáním ježovek!“
Přemýšlím, jaké to bude zítra.
Pochybuju, že najdeme nějaké ježovky.
Když prší, špinavá voda z pole
s hnojivy a pesticidy stéká rovnou do oceánu.
Voda je neskutečně špinavá. Mořská tráva hnije.
Je to vážný problém. Už není co lovit.
Stárneme a je čím dál těžší si vydělat.
Co nás jen bude živit?
Když jsme byly mladé,
moře překypovalo životem.
Všichni spolupracovali jako kolektiv dohromady.
Aby se nalovily mořské řasy agar, Codium fragile a hijiki,
pracovaly hänjŏ společně a dělily se o zisk.
Přestávaly jsme pracovat,
jen když se nám nalila prsa a my musely nakojit děti.
Mladí lidé dnešní generace nejsou tak houževnatí, aby dokázali žít jako my.
Vždyť by ani nechtěli.
- Je mezi námi generační rozdíl. - Ano. Život hänjŏ je drsný.
Mohly jsme žít jen tímto způsobem.
Ale dnes se už nikdo hänjŏ stát nechce.
Neopren se zachytil za hřebík a roztrhl se.
Špatné znamení.
Musíš to svázat.
Jen se nestyď, děvče!
Dnes se čím dál méně žen
odhodlá jít do toho rizika stát se hänjŏ.
Způsob, jakým žijí hänjŏ, možná zanikne.
V 60. letech byly hänjŏ z Čedžu na vrcholu.
Jejich počet dosáhl 30 000,
přičemž Čedžu mělo 200 000 obyvatel.
Ale ten počet neustále klesal
a dnes zbývají už asi jenom 4 000 hänjŏ.
Těm zbývajícím 4 000 hänjŏ je teď tak 60, 70 nebo 80 let.
Dneska v oceánu pracují jen babičky,
jako by samo Čedžu zestárlo společně s nimi.
Za dynastie Čoson byla práce hänjŏ velmi těžká.
Dělali ji většinou muži.
Jakmile ale zjistili, jak je to náročné, práce zanechali.
ČANG SUN-DǑK, 72 LET
Ženy ale neměly na výběr,
protože někdo domů nějaké peníze přinést musel.
Muži tu práci nevydrželi.
ČÍNA SEVERNÍ KOREA
JIŽNÍ KOREA JAPONSKO
OSTROV ČEDŽU
Aby se dívka nebo mladá žena stala hänjŏ,
musela ve svých sedmi letech začít s desetiletým výcvikem v moři.
Učily se plavat, potápět,
dýchat, vynořit se z vody a dělat…
Učily se, jak sbírat mořské plody
a kde je nalézt.
V rozmezí 15 až 17 let se z nich již stávaly hänjŏ.
HANSUPCHULSKÁ ŠKOLA HÄNJŎ, ČEDŽU
Kdo jde sbírat řasy, do řady!
- Skupina jedna! - Skupina jedna!
Trápil nás rychle se snižující počet hänjŏ,
tak jsme před 15 lety založili školu ve vesnici Küdǒk.
UNESCO uznalo kulturu hänjŏ…
KIM ČU-HJǑN PRACOVNÍK ŠKOLY
…a od té doby je zájem veliký.
Pojďme sbírat řasy!
Abychom tuto kulturu uchovali,
snažíme se vychovat novou generaci.
Všichni učitelé v Hansupchulské škole hänjŏ pochází z Küdǒku.
Ale hänjŏ Kang Ču-hwa
se ze všech učitelů potápí nejlépe.
Je to sanggun hänjŏ.
Umí se potopit do desetimetrové hloubky, a ještě hlouběji.
I já mám vcelku sílu,
ale když se potápíme společně, neudržím s ní krok.
Zima.
Raz, dva, tři!
Já si lokla vody.
Loknout si musíš. Bez toho by ses hänjŏ nestala.
Studentky mi říkají:
„Vždyť musíte vědět, kde přesně křídlatci a ježovky žijou.“
To je pravdě na hony vzdálené.
Musíte mít cíl.
Cíl typu „chytím toho více než ostatní“.
Musíte ten postup opakovat pořád dokola, než to nachytáte.
Bez pomoci učitele se potopit neumím.
Nic tu není.
Hej!
Pojďte blíž.
Asi umřu.
Neumřeš. Raz, dva, tři!
Dnes oddělili ty, co jim potápění jde, od těch horších jako já.
Spíš jsem jen usrkávala vodu.
Vidíte? Je tu „budoucí hänjŏ“.
Asi jsem budoucí hänjŏ.
Naše učitelka je skvělá.
Ostatní učitelé trošku nahánějí strach.
Říkají: „Jak se podle vás stanete hänjŏ?“
Ale ona je vtipná a dobrá učitelka.
Musí na vlastní kůži zažít, jak těžký život hänjŏ je.
Doposud jsme proškolili přibližně 840 osob.
Ale jen pět procent z nich jako hänjŏ působí.
Tak jo, hurá domů!
Zdá se, že klesání počtu hänjŏ zabránit nedokážeme.
OSTROV KǑDŽE OD ČEDŽU 250 KILOMETRŮ
- Teda, to je fakt těžké, že? - Jo.
Jak se dokážou tak pohybovat?
- Co teď? Jsme marné. - Úplně.
- Po tomhle udělej tohle. - Nejsem expert, ale napni tu ruku.
Mám napnout ruku?
- Tak ještě jednou. - A bude to perfektní.
- Jo! - Perfektní!
Perfektní!
Lhářko.
- Teď by se mi to povedlo. - I mně.
Téda, náš kapitán je cool.
Jako dítě jsem myslela, že hänjŏ jsou jen na Čedžu.
ČIN SO-HǓI, 30 LET
Ale po příjezdu na ostrov Kǒdže mi došlo,
že kde je moře, tam vždycky budou hänjŏ.
Ale s Čǒng-min jsme tady byly jediné dvě mladé hänjŏ.
Abychom našly další nám podobné lidi,
založily jsme si YouTube kanál.
#HÄNJŎ #POTÁPĚČKA #POTÁPEJÍCÍSEŽENY
JSME MODERNÍ HÄNJŎ
Ahoj.
- Čǒng-min. - So-hǔi.
Pozor, teď.
Nazdárek!
- Jsme moderní hänjŏ. Čǒng-min. - A So-hǔi!
Těší mě.
Dneska se pěkně zapotíme, protože budeme sbírat mořské sumky!
Tak do vody!
Cítím se tu tak dobře.
Hele!
Tys už něco chytila?
Hned jak jsem skočila do vody.
Od dvaceti do pětadvaceti let jsem pracovala v kanceláři.
V zatuchlém baráku.
Byla jsem unavená, vyhořelá,
ale od doby, co jsem hänjŏ,
práce v přírodě mě uklidňuje a naplňuje.
Když jsem se stala hänjŏ, získala jsem rekord jako nejmladší hänjŏ v historii.
A teď chci získat rekord nejstarší hänjŏ v historii.
U ČǑNG-MIN, 37 LET
O hänjŏ jsem toho vlastně ani moc nevěděla.
Ale před sedmi lety
přestala fungovat firma mého manžela.
Ani jsem v té době neuměla plavat.
Místo toho, abych se nechala odradit, pomyslela jsem si:
i kdybych se tím neuživila, aspoň to zkusím.
Začátky byly těžké.
Ale pro pracující matku se v Koreji flexibilní práce obtížně hledá i dnes.
Tak jsem u toho zůstala.
Jsem vyčerpaná.
Být hänjŏ je fyzicky náročné a nebezpečné.
Ale výchova dětí? Ta ohraničenou pracovní dobu nemá.
Každá máma na světě ví, co tím myslím.
Radši budu sedm hodin denně ve vodě.
OBYDLÍ ČǑNG-MIN
- Až vyrostu. - Až vyrostu.
„Vyrostu.“
Přidej i samohlásku.
- Až vyrostu. - Až vyrostu.
- Kdo ji půjčil? - Já.
- Na-ru, Na-ru, Na-ru. - To Lä-wǒn.
- O čem to je? - To Lä-wǒn.
Co je to za knihu?
Je o tom, jak rostou prsa a tělesné ochlupení.
Kniha o proměně těla v pubertě.
Všimla jsem si, že to teď děti zajímá.
Tu-hune, příští rok ti narostou chlupy.
Přestaňte se bavit o těle a nachystejte stůl.
Prosím, ukliďte stůl.
- Moje, moje. - Má velkou porci.
Dej to na stůl.
- Chutná? - Ano.
Jsem ráda. Mňam, mňam.
Od doby, co jsem na YouTube a v TV,
mé děti Tu-hun, Lä-wǒn a Na-ru
jsou nadšené, že jsem hänjŏ.
Říkají: „Máma je prostě cool.“
MOJE MÁMA JE HÄNJŎ
Na-ru mi vlastně pořád říká, že chce být hänjŏ.
Na jednu stranu to slyším moc ráda,
ale na druhou stranu nechci, aby to dělala.
Být hänjŏ je neskutečně těžká práce.
Neustále se to ve mně pere.
Na-ru, tohle povolání si nevybírej. Bude se mu radši věnovat jen máma.
VLASTNÍ ÚLOVKY HÄNJŎ
UŠNĚ, MOŘSKÉ OKURKY NA PRODEJ ZNÁTE Z TELEVIZE
Co vím já, tak ty dvě…
I HÄNG-PCHJO NÁČELNÍK RYBOLOVU NA KǑDŽE
…jsou nejznámější hänjŏ z Kǒdže, Čedžu, a vlastně asi vůbec.
Dokonce se setkaly i s prezidentem.
Marketingový tým ostrova Kǒdže.
I když pro můj vlastní byznys to, že je zvou všude možně, moc přínosné není.
Občas mám pocit, jako by tu tomu šéfovaly spíš ony než já.
- Vzaly jste si brýle? - Ano!
Vidíte, jak natáčejí videa při práci.
Dovoluji jim to.
Dělají, co si usmyslí.
Víc na bok! Proud je tady silný.
Ne, nejdříve se ponoříme tady a pak se posuneme!
V porovnání s týmem pěti hänjŏ
jen ty dvě přinesou vyšší zisk.
Jednoho mám!
Naše nástupkyně!
Upřímně, můj příjem
rok od roku pomalu klesá.
Ještě před třemi lety
jsem za hodinu dokázala vylovit 100 kg sumek.
Ale to se dnes již nedá.
Kvůli rostoucím teplotám se oceán mění.
Jako hänjŏ vidíme, jak se nám to děje přímo před očima.
Objevily se zde malé čtyřhranky smrtelné, které žijí v tropičtějších vodách.
Snažíme se to natočit a upozornit ostatní na to, jak se moře mění.
Ať je to taky znepokojuje.
A v mělkých vodách už podmořský život úplně vymizel.
Takže se se So-hǔi musíme potápět hlouběji.
Pokud to tak půjde dál, budeme my, co se potápíme jen na nádech,
protože hänjŏ už ze své podstaty sbírají mořské plody jen na nádech,
schopny v budoucnu pokračovat ve své práci stejným způsobem?
OSTROV ČEDŽU
KANG ČU-HWA, 63 LET
Jako hänjŏ nebudu moct rok pracovat,
protože jsem měla nehodu.
Myslím, že jsem jen měla smůlu.
Sbírala jsem ježovky.
A znáte takové ty velké sítě? Dvě jsem naplnila.
A když jsem je chtěla zvednout, uklouzla jsem ve vodě.
Dali mi tam osm kovových šroubů.
V nemocnici jsem si pobyla dva týdny.
Kdyby nešlo o nohu, ale o prsty, zlomila bych si jich osm z deseti.
Nikdy jsem tak velký zákrok nepodstoupila.
Mám fakt smůlu.
Poprvé v životě se nemůžu potápět.
Přežít léto je pro mě letos nevýslovně těžké.
Když jsem se nemohla hýbat,
přátelé mi pomohli vysadit brokolici a pažitku.
Všichni ve vesnici si o mě dělali starosti,
protože hänjŏ nemají zdravotní pojištění.
Že prý je to příliš nebezpečné povolání.
Dokonce i rybářská družstva vyplácí kompenzaci jen v případě úmrtí hänjŏ.
A když se zraní, tak prostě vůbec nic.
K čemu mi budou peníze, když budu mrtvá?
To je velmi smutné.
Viďte?
Proč být na seznamu UNESCO,
když to v případě nouze není k ničemu?
Ale ostatní hänjŏ mi moji situaci závidí,
protože můj zesnulý muž pracoval přes 30 let ve státní správě.
Takže převážně žiju z jeho důchodu,
který mi každý měsíc vyplácí.
Ti, co žijou dál, prostě musí nějak přežít.
ČANG SUN-DǑK, 72 LET
Posloucháte ET Point, novinky z ekonomického světa.
Japonská vláda oznámila, že kontaminovaná radioaktivní voda,
která zůstala v jaderné elektrárně Fukušima,
bude vypuštěna do oceánu.
Na ostrově Čedžu, který s Japonskem sousedí, vyvolalo prohlášení obavy.
Mezinárodní agentura pro atomovou energii,
která ověřuje bezpečnost kontaminované vody z jaderné elektrárny, uvedla,
že plán na její vypuštění splňuje mezinárodní bezpečnostní standardy.
Metoda zvolená Japonskem…
HLAS ŘEDITELE IAEA
…je nejenom technicky proveditelná, ale i v souladu s mezinárodní praxí.
Ačkoli tak rozsáhlý objem vody z toho činí jedinečný a složitý případ.
Jsou to místa, kde se hänjŏ potápí.
Máte z toho pocit, že za 100 let bude po všem.
A teď ještě Japonsko do oceánu vypustí odpadní vodu z jaderné elektrárny.
Nám, hänjŏ, to dělá velice těžkou hlavu.
Pokud vypustí tolik radioaktivního odpadu do vody,
škody se neprojeví okamžitě.
Měli by přijít s řešením, které je bezpečné pro všechny.
Ale Japonsko svoje plány uskutečňuje, aniž by je konzultovalo s ostatními státy.
Celý život se spoléháme na oceán,
takže to v nás budí velké obavy.
SNĚM HÄNJŎ O VODĚ Z FUKUŠIMY
Ne, jen jedna od pana Pana.
ÚČASTNICE KAMPANĚ GREENPEACE
A vaše. To je japonsky.
V dějinách došlo ke dvěma velkým jaderným katastrofám.
V Černobylu
a pak ve Fukušimě.
Od roztavení jádra reaktoru ve Fukušimě v roce 2011 nás zajímalo,
jak bude naloženo s kontaminovanou odpadní vodou.
Japonská vláda tvrdí,
že je možné kontaminovanou vodu zpracovat a vypustit
a že tak jaderná elektrárna může být rychle vyřazena z provozu.
Společnost provozující elektrárnu
chce snížit koncentraci radioaktivních částic tak,
že je rozpustí v enormním množství mořské vody.
Problém spočívá v tom, že pouhým snížením koncentrace
radioaktivita nezmizí.
O co se opírá tvrzení, že vypuštění fukušimské kontaminované vody je bezpečné?
Je to naprosto bezprecedentní.
Chtěli jsme se setkat s hänjŏ,
protože jsou účinku kontaminované vody vystaveny přímo.
Zaslouží si získat o této kritické situaci
veškeré dostupné informace.
Dobrý den všem hänjŏ. Máte se dobře?
Ano!
Jsem z organizace, která v Soulu působí v oblasti ochrany životního prostředí.
Pozvali jsme sem dva odborníky, aby vám řekli o kontaminované vodě z Fukušimy.
A máme tady další kolegy z Čedžu, kteří na tomto problému spolupracují.
Neostýchejte se zeptat na cokoli, co vás k tomu zajímá.
Dobře.
Dobrý den.
V Japonsku vedu Občanské jaderné informační centrum.
PAN HIDEJUKI JAPONSKÝ PROTIJADERNÝ AKTIVISTA
Ta voda je shromážděna a uchovávána proto, jak nebezpečná je.
Ale japonská vláda tvrdí,
že tu kontaminovanou vodu prostě vypustí do moře.
V plánu japonské vlády se uvádí, že ji budou vypouštět déle než 30 let.
Jakmile kontaminovaná voda dosáhne Koreje,
bude jí den co den přibývat.
Dopady toho, že tomu budete vystaveny…
JADERNÝ EXPERT GREENPEACE
…nezpozorujete ihned.
A my se obáváme, že dopady tohoto postupu
budou působit stovky, ne-li dokonce tisíce let.
A to kvůli různým radioaktivním prvkům, jež budou vypuštěny.
V našich vodách už nenajdete mořskou trávu.
Probíhá další blednutí korálů.
Proč Japonsko uvažuje o vypuštění té vody do moře?
Vždyť mají takové možnosti.
Nemůžou prostě postavit dost velkou nádrž a nechat tu vodu tam?
Vidím, že oceán je pořád špinavější a špinavější.
Ale když teď slyším, že se Japonsko chystá zbavit odpadní vody,
mám pocit, že jsem svůj život žila jako blázen.
Když jsou velké vlny, mořskou vodu polykáme.
Řekněte to v Japonsku všem. Vysvětlím to každému, kdo to neví.
Pan Hidejuki se tomuto problému věnuje 30 let.
Obzvlášť když se japonská vláda rozhodla takto vypustit kontaminovanou vodu.
V té zemi není snadné projevit nesouhlas.
Situace teď…
KIM ČŎNG-DO OCHRANÁŘ Z ČEDŽU
Jsme v situaci, kdy budeme pořádat řadu demonstrací.
Zásadní je neustále vysílat sdělení:
„Udělejte laskavě to, co je správné.“
I kdybyste musely vynechat den nebo dva práce, prosím, přijďte.
To si ty vaše neziskovky jen sedí, točí prstama a čekají,
až si to vybojujeme samy?
Tak to asi nepůjde.
Když jsme sem dnes přišly, nevěděly jsme nic.
Jeden tu mluví japonsky, další anglicky. Je jedno, kolik toho řeknou.
Nemůžeme všemu porozumět a pořádně na místě odpovědět.
Říkáte nesmysly!
Tito muži, kteří se tomu věnují nejvíce,
pan Pan Hidejuki a ředitel Kim Čŏng-do, sklízí největší kritiku.
Ti dva na tom pracují nejvíc.
Nemůžeme se dál jen hašteřit. Musíme se spojit.
Když se budeme takhle hádat, jak dokážeme zorganizovat demonstraci?
Musíme to zastavit. Rozhodně.
Všichni se musí zapojit.
Lidem shora nesmíme dovolit, aby nám v tom bránili.
Všichni na Čedžu musíme ve stejný den vyjít do ulic demonstrovat.
I kdybychom měli zlézt horu Halla nebo jet do hlavního města ostrova.
Náčelníci rybářských družstev jsou muži a jsou prý proti.
- Ale nic nepodnikli. - Přesně tak.
Věřím, že odvaha, kterou v sobě hänjŏ chovají,
je naší vnitřní silou.
Musíme si připomenout odvážného ducha čedžuských hänjŏ z minulosti
a ukázat jim, že budeme bojovat až do konce.
V den demonstrace shromáždíme všechny hänjŏ.
Přesně!
Budeme tedy odteď spolupracovat
a společně s Japonskem se musíme odhodlat k činům.
A já na tom budu v Soulu pracovat nadále a s ještě větším nasazením.
Bojujte společně s námi a společně se i nadále stavějme na odpor.
Musíme se ozvat.
- Ano. - Jo.
- Děkuji. - Děkuji vám.
Lehké to není. Je to problém. Snáz se to řekne než udělá.
Děkuji.
OSTROV KǑDŽE
Krab!
U ČǑNG-MIN, 37 LET
Jak jsi ho chytla?
Téda!
Mám ho.
Je tak pěkný.
Ukaž. Uložíme ho?
- Je obrovský. - Tý jo!
Co jsem ti říkala?
Ze všech mořských stvoření
jsou krabi na bolest nejcitlivější.
Tak roztomilého už nikdy nenajdu.
Tak já ho prostě pustím.
Tu-hun našel toto.
Bavte se! Máma se trochu nají.
Tati, počkej na mě!
Pojď.
Když si představím budoucnost svých dětí, rozesmutní mě to.
Jako máma chci děti chránit před vším.
Je tu medúza!
Mám strach!
Plave tady tolik medúz.
SPRÁVA PROVINCIE ČEDŽU
TISKOVÁ KONFERENCE K FUKUŠIMSKÉ VODĚ
- Jsem ráda, že jste přišly. - To je dobře.
Děkuji. Děkuji.
Vy ale hänjŏ nejste, viďte?
- Jsem hänjŏ! Sedm let. - Sedm let?
Panečku!
- Byla jste v TV! - Ano, byla!
Jaké máte úlovky?
Den ode dne menší a menší.
- Odkud jste? - Z Kǒdže.
Moc se mi to líbí. Chci v tom pokračovat hodně dlouho. Tak jako vy.
NESOUHLASÍME S VYPUŠTĚNÍM FUKUŠIMSKÉ RADIOAKTIVNÍ VODY
ZNIČÍ TO MOŘSKÉ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
A PRÁVO OBČANA NA ŽIVOBYTÍ!
Dobrý den, jsem Čchö Kjǒng-suk, aktivistka v oblasti jaderné energie.
Japonská vláda prohlašuje, že radiaci odstraní
systémem pokročilého zpracování kapalin ALPS.
Ale ALPS nedokáže odfiltrovat radionuklidy jako uhlík-14 nebo tritium,
které mají dlouhý poločas rozpadu.
Pokud vodu z Fukušimy vypustí,
k Čedžu doputuje za asi sedm měsíců.
Kdo tedy může zaručit bezpečnost hänjŏ, které v té vodě pracují?
Ať Japonsko odvolá rozhodnutí vypustit
kontaminovanou vodu z Fukušimy do oceánu.
Odvolat! Odvolat! Odvolat!
Je na Čedžu mnoho osmdesátiletých hänjŏ?
Na Čedžu je velký počet hänjŏ, kterým je přes 80.
- Opravdu? - Je jí 79!
Kolik let je vám?
- Třicet. - Třicet. Jste vdaná?
- Ještě ne. - Ještě ne? Ach.
Čǒng-min má tři děti.
- Vdej se na Čedžu. - Na Čedžu?
- Můžu být na Čedžu i po svatbě hänjŏ? - Jo.
Hele, ona má syna.
Ona má syna.
- Hele, její syn je pro tebe nejlepší. - Byla bych tvojí tchyní!
To by bylo ideální.
VESNICE PUKČCHON OBŘADNÍ SÍŇ
Nepokloníme se a nevyjádříme úctu?
Asi ještě nezačali.
Udělejme to, až vyjdeme nahoru.
Dobře. Příspěvek.
Až vyjdeme nahoru.
Je dobré tak sedět, když děláš rýžové koláčky?
Jsem stará a bolí mě nohy.
Na svůj věk nemáš žádné vrásky.
Už jsem babičkou.
Hele, máš pěkně kulatou tvář. Tak proč máš šišatý knedlík?
Ty tvoje jsou ošklivější a ošklivější.
Máme je spojit takhle?
Rok co rok hänjŏ vykonávají šamanistický rituál zvaný kut
a modlí se k božstvům, duchů a předkům.
V čedžuském folklóru se vyskytuje 18 000 božstev,
která obývají nebe, zemi, hory, oceán, a dokonce i domovy.
Hänjŏ dennodenně riskují život, když se potápějí do oceánu.
Jsem obhájkyní hänjŏ před božstvy.
Co nejlépe musím hänjŏ obhajovat před Bohem moře.
SŎ SUN-ŠIL ŠAMANKA NA ČEDŽU
Sdělit mu, jaké těžkosti hänjŏ potkávají,
vysvětlit mu, co potřebují, a dotázat se jej, co mají podniknout.
Modlím se za zdraví oceánu.
Letos se hänjŏ pokouší zastavit
japonský plán na vypuštění kontaminované vody do oceánu.
Vykonáním kutu povolávají 18 000 božstev,
aby se spojila jménem oceánu.
Božstvům nabízíme dary a peníze.
Poté je vyzveme k radostnému příchodu.
Rituály obsahují radost i smutek.
Přesně jako život sám.
Dračí králi, těmto vodám se nesmí nic stát.
Co máme podniknout?
Veď je dále.
Naše božstvo ví všechno.
Od chvíle, kdy jsem se stala hänjŏ, jsem ani na den nevynechala práci.
Protože jsem hänjŏ, potápěla jsem se do oceánu každý den.
I když jsem byla nemocná.
Na bolest jsem zapomněla.
Však znáte ty stařičké hänjŏ, ne?
Nikdy nepomýšlí na to, že by toho nechaly.
Když nemůžou do vody, neskutečně vyvádí.
Došlo mi, že je to proto, že oceán tak moc milují.
Já budu ve vodě taky pracovat i nadále.
Takže nedopustím, aby odpad z Fukušimy vylili do oceánu.
Dnes se proti vypuštění fukušimské odpadní vody bude protestovat.
Ostatní hänjŏ jdou taky.
Ale noha mě stále bolí, tak nevím, jestli to ujdu s nimi.
ČEDŽUSKÁ RADNICE
My jsme bojovnice moří!
Japonsko musí odvolat své rozhodnutí vypustit kontaminovanou vodu do moře!
Odvolat!
MOŘE NENÍ POPELNICE
Zastavme vypouštění kontaminované vody Japonskem!
Zastavme! Zastavme! Zastavme!
Je mi devadesát, ale dnes jsme sem přišly…
I KǓM-OK, 90 LET
…protože toto je něco, co musíme vykonat ušlé práci navzdory.
Ve vodě pracujeme a žijeme od 18 let!
Musíme to zastavit.
Musíme to zatrhnout!
Přijely z ostrova Kǒdže.
Nejde o poslední shromáždění.
Musíme se ozvat a spojit síly!
Ostrov Čedžu proslul neposkvrněnou přírodou.
Ale brzy ho obklopí
radioaktivní voda.
Jak bychom mohli jen nečinně přihlížet?
ČANG SUN-DǑK, 72 LET
Zdravím!
Stojím zde na pódiu před vámi jako hänjŏ, která pracuje v oceánu.
Dokonce i dneska ráno jsem pracovala.
Je obtížné při práci mořskou vodu nepolykat.
Když Japonsko vypustí kontaminovanou vodu do moře,
poznamená to jen nás?
Máme děti a další potomstvo.
Potomkům musíme předat moře čisté!
Čisté! Předejme moře čisté!
Naší vládě věřit nemůžeme,
ale kdyby zažili to, čím si procházíme my,
proč by vypouštěli do našeho moře jed?
Že ano?
Nevíme, kdy se to stane,
ale přestanou, jen když se ozveme.
Naše hänjŏ jsou v ohrožení!
NEDĚLEJTE Z NÁS POSLEDNÍ HÄNJŎ
Japonsko musí odvolat svůj plán!
My jsme proti! My jsme proti!
Oceán i země musí být zdravé pro všechny.
Těch, co si myslí, že vypustit do oceánu kontaminovanou vodu je v pořádku,
se chci zeptat:
„Vás se budoucnost netýká?“
Země s naší generací nepřestane existovat.
Po nás budou následovat další generace.
Tohle je vražda.
Zločin.
Musíme tomu za každou cenu zabránit!
Budeme v oceánu žít a pracovat, dokud nevypustíme duši.
Budeme bojovat až do konce.
24. SRPEN 2023
V Japonsku dnes nastal den D. Kontroverzní čin se má uskutečnit dnes.
Zatímco k vám hovořím, radioaktivní odpadní voda je vypouštěna do oceánu.
Odpadní voda je pumpována do přibližně kilometr dlouhého podmořského tunelu.
A pak je vypuštěna do oceánu.
Jde o zdlouhavý proces, který potrvá několik desetiletí.
Odhady zmiňují 30 let. Možná i déle.
Zdrtilo mě to.
Mořské plody nebude nikdo chtít jíst.
Vyhlídky jsou velice špatné.
Nebudeme moct nadále žít jako hänjŏ.
Doslechla jsem se o vypouštění odpadu z Fukušimy
a pomyslela si: „A jsme v pěkný rejži.“
Můžeme přijít o své domovy a živobytí.
Ačkoli milujeme moře a hodně se nadřeme, abychom ho ochránily,
už jsme žily dost dlouho. Ale co naše děti?
Ty to hluboce zasáhne.
Vyzývám svět, aby to zastavil! Musíme to zastavit.
ŽENEVA, ŠVÝCARSKO
ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ
MEZINÁRODNÍ ASOCIACE DEMOKRATICKÝCH PRÁVNÍKŮ
Toto je proslulá Místnost 20,
kde se konají zasedání Rady OSN pro lidská práva.
Setkávají se třikrát ročně.
Otázkou Fukušimy se zabýváme již několik let.
Když Japonsko přijalo rozhodnutí o vypuštění radioaktivní vody,
připadalo nám důležité, aby rybářská komunita hänjŏ vyslala zástupkyni,
která přímo členům Rady předestře svůj úhel pohledu
a vyzdvihne tak nadnárodní újmu,
kterou tento čin může vyvolat.
Kontaktovalo mě OSN ve Švýcarsku.
Jménem hänjŏ z Čedžu jsem sem přijela vznést námitku proti kontaminaci vody.
Letěla jsem sem 13 hodin.
Co se veřejného proslovu k davu na podporu důležité věci týče,
to mi těžkou hlavu nedělá.
Oběť jednoho člověka může mít velký vliv.
Tak jsem sebrala odvahu a jela.
„Ne… Než bude příliš pozdě.“
NAM HJE-WŎN TLUMOČNICE
Zkusíme znova poslední větu? To je „prosím“.
- Pauza… - „Prosím.“
Ano. „Prosím“ je jako „pomoc“. Jako byste říkala: „Prosím, pomozte!“
Tohle vyslovte silněji, potom „smím“…
„Než bude.“ Tato část se vám podařila.
„Než bude příliš…
- pozdě.“ - „…pozdě.“
Pak se odmlčíte.
Bylo by skvělé, kdybyste se tuto část naučila nazpaměť.
Když řeknete „vodu“, řekněte to najednou.
Neříkejte „vuo“ ani „vu“.
- Mám žízeň. Můžu dostat vodu? - Chcete vodu?
Podám vám ji.
Používat korejská písmena na to, abych mluvila anglicky,
je opravdu těžké.
V mládí jsem měla jazyk hbitější.
Myslím, že ve vyšším věku je obtížnější všechno.
Už bych to znovu neudělala. Vážně.
Dobrý den!
Dobré ráno, jak se máte?
- Zdravím. Dobré ráno. - Zdravím.
- Dobré ráno. - Dobré ráno.
Jaký jste měla let? Vítejte v Ženevě.
Dlouhý. Bylo to docela úmorné.
Let byl dlouhý.
Četla jsem vaše prohlášení. Je perfektní.
Máte nějaké otázky? Nebo něco dalšího, co chcete vědět o Radě pro lidská práva?
Napadá mě jen jediná věc.
Jako skromná žena z Čedžu a potápěčka
si z hloubi duše přeju,
aby lidé z celého světa tu chviličku
poslouchali, co mi leží na srdci.
Žádné další přání nemám.
Jsem hänjŏ.
Haló?
Ano.
Vyspala jste se?
Už je načase. Připravme se.
Tak dobře, dobře.
- Nezapomeňte poznámky. - Jo.
Ještě se na sebe podívejte.
Nezměním se, ani když se kouknu do zrcadla.
- Pojďme. - Dobře.
Tak pojďme.
To je ono.
Sednu si vedle vás.
Zdravím.
Takže dnes navštívíme OSN.
Jste nervózní?
Ne, vůbec ne. Vždyť o nic nejde.
Jsou to lidi jako my.
- OSN! - A jsme tady.
Slovo dostanu jen na velmi krátkou chvíli.
Pokud by ti představitelé z celého světa
vzali v úvahu jen jednu desetinu mé řeči,
víc bych si přát nemohla.
Zdravím!
- Půjdete s ní. - Zdravím.
Dobré ráno.
Těší mě.
- Hodně štěstí! - Pojďme dovnitř.
Musíme projít tudy.
A ukažte svůj průkaz.
Atmosféra tady v OSN je velmi strohá,
odborná a samozřejmě velmi diplomatická.
Ale také dochází k politickému lavírování.
Příchod domorodé ženy sem zpolitizovaný není.
Je to lidská bytost, která trpí důsledky nedomyšleného politického opatření
a sděluje nám pravdu. My totiž můžeme debatovat o tom, co stojí na papíře,
ale ony v tom žijí a z první ruky pociťují
dopad politik prosazených vládami.
Musí to mít u sebe.
Když přijedou skupiny a lidé a nemají s podobnou prací zkušenost,
není to pro ně vůbec jednoduché.
A když přijmou pozvání, jsme velmi rádi. Snažíme se jim maximálně pomoci.
Nicméně nakonec jsou na to vždycky sami.
Jsem hänjŏ,
žena moře z Čedžu.
Jsem potápěčka.
Abych uživila rodinu,
vydělávám si v moři.
Jsem z chudé rodiny.
Na živobytí si vydělávám potápěním.
Celý život jsem prožila
v čistém moři u Čedžu,
ale Japonsko do oceánu vypouští toxickou vodu.
Prosím, zastavte její vypouštění,
než bude příliš pozdě.
Děkuji.
Z konce si nic nepamatuju. Byla jsem vyčerpaná.
Už toho na mě bylo moc.
Byla jsem úplně slabá, třásly se mi nohy.
Jste skvělá!
Ať už jsem byla dobrá, nebo ne,
jednou mi to stačilo. Jsem unavená, tak unavená.
Naposledy. Poprvé a naposledy.
Byla jste skvělá. Neulevilo se vám?
Cítím se už trochu lépe.
Než odjedu, musím si na památku koupit tričko.
OSTROV ČEDŽU
Děkuji mnohokrát za tento pokrm.
VESNICE KOSAN
Kde je? Kde vězí?
Kde je ta, co bránila naši zem?
Tak co tvůj výlet do Švýcarska?
Chci vám ukázat pár překrásných fotek.
Jen se převleču.
Jsem tak hrdá na Sun-dŏk, že jela do Švýcarska.
Jsem skutečně hrdá, že se tam vydala sama.
Jsem na ni pyšná.
Vedla si skvěle.
Tak co jídlo?
Měla jsem jen nějaký chleba.
Ale byl švýcarský.
Koupila sis něco? Dali ti nějaké peníze na jídlo?
- Já si neuměla nakoupit ani za svoje. - Stejně bys nevěděla, co s tím.
Jsi velká hvězda, cos byla ve Švýcarsku!
Kdy se tam podle tebe budeme moct vydat my?
Měla bys mě poslouchat.
- Jsi hrdinka! - Národní.
Hlavní postava!
Budeš úplně všude!
Není to paráda?
VESNICE KÜDǑK
Doktor mi řekl, že se do příštího roku nesmím potápět,
ale už chodím a nebolí mě to,
tak jsem dneska přišla.
Pozor na to auto!
Jsem tak ráda, že můžu pracovat s ostatníma.
Víte, ten den, co jsem se zranila,
jsem měla nový neopren,
ale tři měsíce jsem ho zanedbávala, tak je celý zkrabatěný.
Oblečme se!
Ču-hwo, pomoz mi s tím!
- Ču-hwo! - Jo?
Natáhni mi to.
Otoč se! Vystavuješ tady prsa!
Nevadí mi to!
Vezmi si to a pojďme!
Pojďme.
FESTIVAL HÄNJŎ NA ČEDŽU, 16. ROČNÍK
I HǓI-SUN, 79 LET
Festival hänjŏ se dělá pro dobu, kdy už z tohoto světa vymizíme.
Budoucí generace si nás díky festivalu budou pamatovat
a poznají historii živobytí hänjŏ na ostrově Čedžu.
Proto festival každoročně pořádáme.
Aby se na nás nezapomnělo.
Ahoj!
Fandím vám!
- To je fajn. - Jako bych potkala celebrity.
Z vašich YouTube videí jsem se toho tolik naučila.
Děkujeme za podporu.
Tak vám fandím.
Děkujeme.
Dnes je náš den!
Den hänjŏ.
Jé, zdravíme!
Jste tady!
- Ahoj! - Sedněte si sem.
Jak se máte?
Jak se vám daří?
Mám se dobře.
Mimochodem zaslechla jsem, že jste byla v OSN.
Jako národní zástupkyně, ano.
Můžeme vás poprosit o autogram?
To je fakt super.
Moc vás obdivuju za to, že jste tam vystoupila.
Určitě se vám do toho nechtělo, ale obdivuju vaši odvahu.
Nesmíme přestat bojovat.
No jo, nemáme na vybranou.
Musíme chránit to, co máme.
Máme na to víc dnů.
Opravdu mi nahání hrůzu to,
že musím pracovat v tak děsivém moři.
Je to naše živobytí.
Když lidi přestanou kupovat mořské plody, nebudeme moct pracovat.
Proto mě to štve.
Musíme uchovat naši vzácnou kulturu.
Musíme vynaložit veškeré síly, ať uchováme tuto práci!
- Dokážeme to! - Do toho!
Přesně to jsem měla na mysli!
Dotáhly jsme to až sem a naše zkušenosti nepřišly vniveč.
Je úžasné, že se takové mladé ženy jako vy
chtějí věnovat téhle práci.
Chci hodně dlouho pokračovat v práci přesně jako vy.
To musíte pracovat 60 let!
Přesně tak.
Kéž bych žila na Čedžu a mohla vás potkávat.
Teď můžeme Čedžu předat někomu dalšímu.
Souhlasily byste obě?
Buďme odteďka sestrami.
Přijedete k nám a my k vám!
- Skvělé! - Tak to má být.
Už musíme jít. Ať se vám daří.
- Na shledanou. - Příště na shledanou.
Tak roztomilé, holčičky naše.
Asi budu brečet.
Dávejte na sebe pozor. Ať se vám daří.
Taky chci obejmout!
Brečím, protože brečíte i vy!
- Jako bych se loučila s dcerou. - Neplačte.
Tak proč pláčete?
Navštívíme Pusan.
Na shledanou!
Neplačte. Neplačte.
Slibte, že se za rok zase setkáme!
Zůstaňme v kontaktu.
Sebralo mě to.
Tak, teď zaber!
Vesluj dál.
Opři se do vesla!
Tak, teď zaber!
Na moře mě pošlou
v takový den,
slunce i měsíc jsou schované.
Iǒdo sana, iǒdo sana,
iǒdo sana, iǒdo sana.
Co si jen počnu na pustém ostrově?
Budu jíst, hladovět?
Potápět se budu.
Iǒdo sana, iǒdo sana,
iǒdo sana, iǒdo sana.
Tak, teď zaber!
Oceán je naším domovem.
Nemůžeme se přestat potápět. Do moře prostě musíme.
I v příštím životě se budu potápět.
Jen stará ženská a moře. Na věky věků.
Překlad titulků: Kateřina Jabůrková