Det er Atlantens kirkegård.
Der er mange vrag i nærheden.
Et af vragene er "Papoose".
Jeg havde aldrig troet det, havde jeg ikke set det med egne øjne.
SAGSNUMMER #US111 OUTER BANKS NOVEMBER 2017
Vi forventede havaborre -
som vi kunne spydfiske.
- Klar til havaborre? - Jeps.
Lad os gøre det.
Intet unormalt, bare endnu et vrag med noget at spise.
Der var mange havaborrer.
Jeg var heldig at spidde en -
- men jeg vidste ikke, den store sandtigerhaj var der.
Sandtigerhajer ser truende ud, men de plejer at være -
- ... føjelige hajer. - Haj!
Men hajens størrelse var imponerende.
Jeg var ikke bange, men den havde min fulde opmærksomhed.
Det er som med en stor fyr på en bar.
Hvordan løser vi det her?
Vi er her begge for at more os.
Man giver dem plads og vice versa.
Det er det, der normalt sker.
Men i stedet skød jeg en anden havaborre -
- som så forårsagede en kædereaktion.
Pludselig var der tre-fire sandtigerhajer -
som kom ud af det blå.
Som trykkede nogen på en knap.
Fareniveauet steg.
Man kunne mærke, at vi ikke længere var velkomne ved vraget.
Jeg var ikke bange, men vi ville ud af situationen.
Jeg var heldig at have en ven med mig.
Jeg er glad for, vi kom sikkert op.
Angrebet på Matt Wirt er ikke første gang,dykkere har kæmpet -
med hajer ved et skibsvrag.
Uhyggelige møder finder sted tæt på disse kunstige -
strukturer over hele verden.
Efterforskerne tænker:
Hvad lokker disse frygtindgydende rovdyr til skibsvrag -
og får dem til at angribe?
Vrag
Hajforsker Ryan Johnson har bemærket denforuroligende trend.
Det er blevet mere almindeligt at vragdykke, især for scubadykkere.
På de steder er møder mellem hajer og dykkere -
blevet almindelige.
Efter at have set Matt Wirts oplevelse -
- overvejer Ryan en teori, der kan forklare -
- hvorfor sandtigerhajen angriber Matt og hans ven.
TEORI: GEMMELEG
Det er muligt, at sandtigerhajen bevidst bruger vraget -
som en del af dens jagtstrategi.
Mange hajer bruger forskellige strukturer som camouflage -
- og når et intetanende bytte -
- svømmer forbi laver de et bagholdsangreb i høj fart.
Hele strategien spiller en stor rolle for deres succes som toprovdyr.
Teorien har vidtrækkende konsekvenser.
Hvis hajer bruger skibsvrag til bagholdsangreb -
- kan undervandsstrukturerne udgøre en stor trussel -
mod alle, der svømmer i nærheden.
Der er tusindvis af disse kunstige vrag ved Amerika -
- og hele Sydafrika, så det er vigtigt for os at observere -
- og forstå, hvordan hajerne bruger skibsvragene som jagtmarker.
Ud for North Carolinas kyst gør forskerne lige præcis det.
EFTERFORSKNING
Dr. Avery Paxton og hendes forskerhold -
- studerer vragene ud for North Carolina.
North Carolinas kyst er det sidste hvilested for hundredvis af vrag.
For at vi kan forstå -
- hvordan de kunstige strukturer fungerer økologisk -
- er en af de ting, vi ser på, hvordan fiskene bruger stederne.
Inklusive store rovdyr som hajer.
For at overvåge vragene benytter Averyog hendes hold flere metoder.
De dykker ofte farlige ture mere end 30 meter ned.
De bruger undervandsdroner -
- et nænsomt redskab, som kan se ind ivragets sværttilgængeligedele.
Vores forskning er mystisk. Vi ved aldrig, hvad vi finder -
når vi ser under vandet.
Nogle gange dykker man ned til vraget, og der er ingen hajer i sigte.
Andre gange har vores hold set over 200 hajer -
- på nogle af disse små øer af habitat.
Avery og hendes hold observerer hajflokkene i hundredvis af timer.
Det, de ser, kan bekræfte gemmelegsteorien.
Nogle gange ser man en stor kugle af småfisk bevæge sig i en stor masse.
Nogle gange ser vi sandtigerhajer -
omgivet af store stimer af småfisk.
Af og til ser man hajerne uventet -
- dele kuglen op og komme ud, næsten som med en usynlighedskappe på -
som småfiskene danner.
Det er en overbevisende observation.
Hvis hajer bruger byttefisk som camouflage -
- kan de måske bruge skibsvrag som camouflage på samme måde.
Ryan siger, det ikke er nogen af delene.
ANALYSE
Der er ingen beviser for, at hajer aktivt bruger fiskestimerne -
eller disse vrag som camouflage.
Det er et sted, hvor begge arter elsker -
og vil være i det samme miljø.
Ryan undersøger Matt Wirts tilfælde igen -
- og bemærker, at hajen ikke går efterMatt,men hans fisk.
Efter min mening er det her ikke bagholdsjagt.
Det handlede om at opdage en kæmpende fisk.
Jeg tror ikke, at hajen bevidst prøvede at bruge vraget -
som del af jagtstrategien.
Sandtigerhajerne elsker at slappe af ved skibsvrag.
Det var her, spydfiskene jagtede deres fisk.
Det lader til, at camouflageteorien ikke holder.
Forskerne kan stadig ikke forklare de uhyggelige hændelser.
Men forskere opdager snart, at hajer måske bruger skibsvrag -
- på andre måder, der kan bringe dykkere og svømmere ifare.
En forfærdelig sag i Sydflorida giver et nyt spor.
Sydflorida er verdenskendt for sine strande.
De fleste strandgæster kender ikke til områdets -
- undervandsattraktioner lige ud for kysten ...
.... og deres farer.
SAGSNUMMER #US614 FORT LAUDERDALE, FLORIDA, JUNI 14
Da jeg voksede op i Florida, var vi altid ude på vandet.
Vi sejlede, fiskede og tog ud til sandbanken.
Det er weekend, og 22-årige Jessica Hogge og hendes venner -
- udnytter den fuldt ud på "Intracoastal" -
kun 15 km fra Pompano Beach ...
- Kør! - ... Floridas skibsvragshovedstad.
Det var første gang i årevis, jeg prøvede dækket.
Vandet ser grumset ud.
Jeg havde det ikke godt med at hoppe i vandet.
Jeg fornemmede, at der var noget galt.
Jeg kunne ikke forklare det, og de sagde, der ikke var noget.
"Vi var lige i vandet. Alt er okay."
Bare rolig. Alt er okay.
Hop ud og mor dig.
Men sådan var det ikke.
Det føltes, som om noget stødte ind i mig.
- Der er noget galt. - Er du okay?
Hvad sker der?
Lad os få hende ind!
- Tag kransen! - Jeg var chokeret.
Jeg kunne ikke tro, at en haj havde bidt mig.
Jeg tænkte, at det ikke var ægte.
Jessica mister store mængder blod.
Musklen i højre ben er flænset op og blotter knoglen.
Det tager hende tre måneder at komme sig helt.
Jeg vidste, at der var hajer -
- men jeg havde aldrig troet, at de ville angribe mig.
Jessica blev bidt mindre end otte kilometer fra et vrag.
Det får efterforskerne til at overveje,omderer ensammenhæng.
Marinbiolog James Sulikowski ser nærmere på det.
En ting ved Florida er -
- at der er fantastiske naturlige habitater -
- men når man begynder at tilføje kunstige habitater, som skibsvrag -
- giver det hajerne endnu en mulighed for at søge ly.
Der er over 5.000 skibsvrag ved Florida alene ...
.. og millioner andre verden over.
Hver af dem er en mosaik af marinliv.
Snappere og havaborrer ...
... skildpadder og pigrokker ...
... og en dælens masse hajer!
Vrag har været fantastiske levesteder for visse hajarter.
Deres føde samler sig der. De beskytter dem mod rovdyr.
Det er veldokumenteret, at det er vigtige områder for hajer.
James siger, at skibsvrag er så værdifulde forhajer -
- at sultne hunner måske bruger dem, når de er drægtige.
TEORI: KÆRLIGHEDSREDE
Et skibsvrag kan være en god fødekilde for en drægtig haj.
De behøver ikke søge efter føden.
De kan bruge mere energi på at få ungerne til at vokse.
Det er også muligt, at de beskytter dem mod rovdyr -
- så de ikke må være på vagt hele tiden og bruge energi på det.
De områder kan øge chancen for, at ungerne overlever.
Når drægtige hajer er nær termin, plejerdeat holde sig tæt på -
deres kælvesteder.
Hvis kærlighedsredeteorien holder, og drægtige hajer brugerskibsvrag -
- som en fødeafdeling, var tyrehajen -
- som bed Jessica, måske tiltrukket afvraget,fordi den var drægtig.
Det ville være fedt, hvis vi kunne se at drægtige hunner -
- samles i disse områder for at beskytte deres voksende unger.
HAJTEST JUPITER, FLORIDA
For at afprøve teorien møder James -
- og hajforskeren Brooke Anderson -
- hajdykkerveteranen Jamin Martinelli.
Jamin tager dem fem km ud til Esso Bonaire III -
- en tidligere olietanker -
- og et populært dykkersted kendt for sine hajer.
At finde drægtige hajer her kan måske forklare -
- hvorfor hajer svømmer til skibsvrag -
og måske hvorfor de angriber.
Vi valgte stedet, fordi det er et vrag med mange arter.
Tyrehajer, citronhajer, revhajer -
- silkehajer, mørkhajer, måske hammerhajer.
Der kan være flokke af hunhajer her -
og de kan være drægtige.
For at se om hajerne ved vraget er drægtige -
- har Brooke taget et stykke ny teknologimed.
En undervandsultralydsscanner.
I kan tage ultralydsscanneren med ned til vraget -
- og finde ud af, om hajerne ved vraget er drægtige, i realtid.
- På 25 meters dybde? - Ja. Nu skal I i vandet.
Lad os gøre det!
I dag holder Brooke udkig efter hajer i overfladen -
- mens James udfører ultralyden, og Jamin holder vagt.
For at lave en ultralydsscanning og se, om de er drægtige -
- må vi derned og komme meget tæt på.
- Lad os gøre det! - Så dykker vi!
- Ser du nogen hajer? - Ingen.
De plejer at være her. Det er underligt.
- Pludselig! - Hold da op! Pas på!
Jøsses. Hajen kom ud af det blå.
- Hvor er den stor! - Det er en hun!
Næsten øjeblikkeligt kom der en stor citronhajhun.
Det er ikke hver dag, man ser så store citronhajer.
Gad vide, om den er drægtig.
Det utrolige er, at hun kom ret tæt på.
Hun cirkler om mig.
Hajerne er hurtige. Man skal reagere hurtigt.
Det er ved at blive lidt uhyggeligt.
Men James ser en mulighed.
Jeg skal bare bruge et par sekunder mere forat se,om hun er drægtig.
Okay.
Det er skræmmende at vide, at vi med en vending kan være døde.
- Det var tæt på! - Ja, virkelig.
Ved et skibsvrag 24 meter under overfladen -
- er det ikke let at ultralydsscanne en aggressiv citronhaj.
Pokkers! Jeg missede den!
Men dr. James Sulikowski ...
... klarer den.
Det var sværere, end jeg troede!
- Det eneste spørgsmål ... - Tror du, hun er drægtig?
Det er muligt. Men det er umuligt at afgøre hernede.
- Lad os komme op igen. - Modtaget.
Senere samme aften gennemgår James dagens ultralydsbilleder.
Han er ikke helt sikker på, at det, hanser, indikererdrægtighed.
Brooke, jeg gennemgår videoen nu, og jeg tror, jeg har noget.
Se på det. Sig, hvis du tror, hun er drægtig.
Okay, lad os se på ultralydsscanningen.
Citronhajer kan kælve op til 17 unger.
Hvis hajen er drægtig, burde holdet kunne se nogle fostre.
- Den fokuserer nu. - Det er sejt.
Fantastisk.
- Her. Hvad tror du? - Ja.
Jeg tror, hun er drægtig. Helt sikkert.
- Er det ikke fedt? - Det er utroligt.
De tror, de ser mindst tre unger på ultralydsscanningen.
- Se? - Ja, helt sikkert.
Det er utroligt. Hvad betyder det?
Nu indser jeg, hvor vigtigt vraget er.
Og hvad laver hun der.
ANALYSE
Det lader til at Sulikowskis teori -
- om at skibsvrag kan tiltrække drægtigehajer, kan holde stik.
Men eksperimentet giver flere spørgsmål end svar.
Det viste sig, at hajen var drægtig.
Det åbner en masse nye muligheder for ny forskning -
- ikke kun her i Florida, men overalt -
- for at se, hvordan de drægtige hajer bruger dette habitat.
Men der kan være andre grunde til, at de er her.
De andre faktorer kan have noget med -
- en anden slags kunstigt fremstillet havmiljø -
- som forskerne frygter, kan bringe hajer farligt tæt påmennesker.
En sag, der fandt sted i nærheden af James' test, kan give beviser.
- Hvor dybt skal vi ned? - 18 meter.
- Er det okay med dig? - Ja, for filan.
SAGSNUMMER #US891, KEY BISCAYNE, FLORIDA, FEB 2019
Den 50-årige tandlæge, Alvaro Ordonez -
og hans venner elsker spydfiskeri.
- Klar? - Jep.
Alvaro dykker ned på egen hånd.
Han spidder snart en fisk.
Men han har selskab.
- Haj. - Der er en haj!
På et øjeblik eksploderer vandet i en sky af blod.
Alvaros blod.
En dag med spydfiskeri endte næsten tragisk.
Alvaro Ordonez overlevede et hajangreb pga. sin ven, Erik -
der trak ham op af vandet.
På hospitalet bekræfter lægerne, at Alvaro blev bidt af en tyrehaj.
Den gik på mig, og jeg tog fat i den. Den var enorm.
Luis er en af mine gode venner.
Det tager fem timer at operere ødelagte sener -
og en overrevet pulsåre.
Jeg blødte meget. Det var som en åben slange.
Flere hajer kom, jeg talte til seks, og de svømmede overalt.
Da forskerne ser på det forfærdelige angreb -
opdager de hurtigt et uventet spor.
Alvaro blev angrebet fire km fra Neptune Memorial Reef-
- det største menneskeskabte rev nogensinde.
Siden 2007 er mange hajer blevet set -
hjemsøge Neptune Memorial Reef.
Hammerhajer, tigerhajer og tyrehajer ...
... og tusindvis af dykkere, der besøger revet hvert år.
Det får forskerne til at tænke -
- om menneskeskabte rev kan tiltrække store rovhajer ...
- og bringe folk som Alvaro, der brugerdet nærliggendevand, i fare.
Avery siger, at hvad angår kunstige revog hajer -
handler det hele om designet.
TEORI: DØDBRINGENDE DESIGN
De kunstige rev udgør -
- levesteder for mange forskellige fiskearter -
- og det er ikke kun små byttefisk -
men også store rovdyr som hajer.
Avery mener, at så snart en menneskeskabt konstruktion -
- som metal eller sten, sænkes ned -
begynder der at dannes havmiljøer.
Der er mange ubesvarede spørgsmål -
- om hvordan strukturerne fungerer økologisk -
- som vores team begynder at se nærmere på.
Men vores hold har beviser på, at hajer oftere er ved kunstige rev -
end ved de naturlige rev.
Det påvirker alle undervandsstrukturer.
Da vi så på, hvorfor det kunne være sådan -
- ... fandt vi noget spændende. - Dumpestedet!
Dumpestedet. Vi har et billede.
Vi klarede det. Så kører vi.
Når man vælger, hvilken type rev, der skal laves under vand -
- vil man overveje, hvordan stederne er bedst for forskellige fiskearter.
Jo mere kompleks strukturen er -
- desto flere hajer kan den underholde.
Avery siger, at det ikke kun er kompleksitet -
som tiltrækker hajer, men højden.
En ting, vi har lært om kunstige rev, er -
- at de højere rev næsten fungerer som skyskrabere.
De tiltrækker en bred vifte af marinliv -
og ofte store rovdyr som hajer.
Vi ved ikke, hvorfor revets højde er så vigtig.
Vi har et par teorier. Den ene er, at det kan have med mad at gøre.
Forskning viser, at vandet omkring høje strukturer -
ofte er rigt på plankton.
Planktonboomet skaber et forudsigeligt sted for småfisk -
at finde føde.
Fisk, som farlige hajer ofte æder.
Når man har en høj struktur, har man ofte enorme -
- glitrende sølvfarvede kugler af fisk -
- som kan være bytte for disse store rovdyr.
Så hvis hajens føde er der, bliver dyrene -
tiltrukket af disse høje strukturer.
Det lader til, at udførelsen af kunstige rev -
- særligt vertikale, udgør en værdifuld fødekilde for hajer.
Så værdifuld, at Avery tror, at hajerer tiltrukket af ikke ét -
- men mange skibsvrag i deres levetid.
ANALYSE
Vi tror, at hajer måske bruger kunstige strukturer -
- når de tager pauser på deres vandring fra A til B.
Det er interessant, for hvis man er et stort rovdyr -
- og man bevæger sig langs en bestemt streng af havet -
er det ofte en sandørken.
Disse habitater er øer eller oaser -
- som rovdyrene kan stoppe ved for at finde føde eller hvile.
Hvis hajer bruger skibsvrag og andre strukturer som pitstop ihavene -
- tænker forskerne, om de vender tilbage til dem -
- og bringer dykkere i nærheden i fare.
En sag i Cape Cod, Massachusetts, kan -
- måske afsløre det svar, efterforskerne leder efter.
Endnu en solrig sommerdag ved Cape Cod.
Turistsæsonen er begyndt.
SAGSNUMMER #US271 CAPE COD, MASS, JULI 2012
Et stykke nede ad kysten fra et 140 år gammelt vrag -
- er 50-årige Chris Myers og hans søn JJ er på ferie.
- Far, hvor skal vi hen? - Til sandbanken.
Kom.
De svømmer de 350 meter fra strandenud mod en sandbanke.
- Hvor dybt er det? - Det ved jeg ikke. Vent.
De aner ikke ...
... at de er ude på dybt vand.
Chris' søn, JJ, er et let bytte.
Det er for dybt. Jeg kan ikke nå bunden.
Kom så.
Pludselig!
Far! Far!
En hvidhaj holder Chris' venstre ankelfast i kæberne.
Chris sparker ...
... og får foden fri.
Men hajen er måske ikke færdig.
Far! Far! Kom!
Hjælp! Hjælp!
Da de er på land igen, bliver omfangetaf skadernetydeligt.
Chris har snitsår, nerveskader og en overrevet sene.
Angrebet på Chris kom som et chok.
Der havde ikke været et angreb i vandet i Massachusetts i 76 år.
Dr. Greg Skomal studerer hajer ved CapeCod.
Han siger, at angrebet på Chris kun varbegyndelsen.
Siden Chris blev bidt, har vi set flere af den slags hændelser.
Kajakker og hajer ...
- Du godeste. - ... paddleboards og hajer ...
Ja, den er her.
... og i to andre tilfælde angreb på mennesker.
Siden 2012 er hundredvis af hvidhajerblevet set ved Cape Cod -
- og mindst fem mennesker er blevet angrebet.
Det fik de lokale til at vågne op.
Folk sagde: Der er hvidhajer i området.
Og ikke kun det, de kan også bide.
Vi har mange spørgsmål.
Det første er: Hvorfor er hajerne her?
Det ville jeg til bunds i.
Efterforskerne arbejder hurtigt for at forstå -
- hvad der driver disse hvidhajsangreb.
De opdager hurtigt et tema.
En ting mangler Cape Cod ikke: Skibsvrag.
Cape Cod har historisk set været en havkirkegård for skibsvrag.
Der er tusindvis af skibsvrag ved Cape Cod, og en del ligger -
- ret tæt på kysten på ekstremt lavt vand.
De tiltrækker alt muligt marinliv, fra små fisk -
- op til store rovhajer, inklusive hvidhajer.
Efterforskerne ved allerede, at hajer bruger skibsvrag -
som et pitstop for føde og ly.
Spørgsmålet er nu:
Vender de samme hajer tilbage til skibsvragene år efter år?
Greg siger, det er muligt.
TEORI: HJEM, KÆRE HJEM
Vi ved, at store pelagiske hajer besøger vragene -
- på grund af overfloden af bytte, selvom de resten af året -
kan de være tusinder af km væk.
Greg dykker ned i sine sporingsdata.
Vi har mærket nok hvidhajer til at vise -
- at de samme individer vender tilbage til Cape Cod år efter år.
Vi har også akustiske modtagere på skibsvrag, der viser -
at flere hvidhajer besøger vragene.
Det er muligt, at hvis et vrag er et produktivt område -
- for en bestemt hvidhaj eller flere hvidhajer -
kommer de tilbage år efter år.
Hvis det er sandt, kan hvidhajen, der bed Chris Myers -
- har været på en årlig rejse til et vrag i nærheden.
Forskerne har brug for flere beviser -
- for at vide med sikkerhed om skibsvrag med bytte -
- kan have en konstant tiltrækning på hajer.
Et studie over 1.600 km væk i Bahamas rummer måske svaret.
Den kommer hurtigt!
Så er det nu.
Matt Smukall fra Shark Lab er på en mission for at afgøre -
- om hajer kan huske jagtmarker og vende tilbage dertil.
Der er vrag langs hele kysten, som er perfekte habitater for hajer.
Vi vil vide, om hajer kan finde tilbage til de områder -
og bruge dem igen og igen.
Konsekvenserne kan være enorme.
HAJTEST BIMINI, BAHAMAS
For at teste det vælger Matt en mangrove kendt for citronhajer -
- sammen med hajforskeren Sophia Emmons -
- og assistenterne Ilijah Louis og Alina Hussey.
For cirka 30 dage siden -
- satte Shark Lab madding i mangroven nærradiomodtagere.
Modtagere, der bipper, hver gang en mærket citronhaj svømmer forbi.
Holdet vendte tilbage hver dag i en måned og satte madding samme sted -
- på præcis samme tid med præcis samme madding.
Vi vil vide, om de samme individer kommer tilbage samtidig -
hver eneste dag for at søge føde.
Okay, Sophia. Vi er her. Du kan kaste anker.
I dag lægger holdet maddingen ud en sidste gang ...
Vi nærmer os stille og ser, om citronhajerne allerede venter på os.
... og ser, om de samme citronhajer, der blevseti starten af testen ...
... vender tilbage.
Vi lægger madding ud.
Der går ikke længe, før hajerne kommer.
Se, de er her allerede!
De må have været her, før vi kom.
En gruppe unge citronhajer haster mod maddingsrøret.
Den har fart på.
Da vi begyndte at lægge madding ud, så vi hajerne komme -
- men det tog dem fem-ti minutter.
Nu kommer de hurtigt.
Baseret på sporingsdata -
- siger Sophia, at det er de samme individer -
- som blev set første gang for 30 dage siden.
Jeg husker, jeg så nogle af dem -
- den dag, vi begyndte at lægge madding ud.
Det antyder, at citronhajer kan huske et sted -
- og svømme tilbage til det -
- så længe der er noget godt i området,som en pålidelig fødekilde.
At se de samme hajer her viser, at citronhajerne har -
høj stedgenkendelse.
De bruger de samme områder igen og igen.
Men hvad med større hajer som hvidhajen ved Cape Cod?
Det er muligt, at det også er tilfældet med andre hajarter.
At de kan huske en pålidelig fødekilde -
- om det så er ved en flodmunding, et rev eller et vrag.
Dr. Greg Skomal er ikke overrasket.
ANALYSE
Alle de habitater, der giver føde og ly, vender hajer tilbage til.
Det inkluderer skibsvrag.
Et godt eksempel er sandtigerhajer ud for North Carolina -
- som vender tilbage til steder op til seks år senere.
Det kræver en utrolig hukommelse at kunne navigere, i mange tilfælde -
- tusinder af kilometer væk. Det er utroligt.
Ud fra afsløringen af hajhukommelse kanskibsvrag være skyld -
- i den årlige tilstrømning af hvidhajer ved Cape Cod -
- og forklare, hvorfor hajen, der bed Chris Meyers -
var tiltrukket af området.
Greg siger: Tro om igen.
Selvom hvidhajer besøger skibsvrag ved Cape Cod -
- tror jeg, der er en drivkraft der, der helt ødelægger idéen -
- at skibsvrag lokker hvidhajer ind til kysten.
Det er den voksende bestand af sæler -
som lokker hajerne tæt på kysten.
Gråsæler er hvidhajens yndlingsføde.
Og i de sidste 50 år er sælbestanden steget voldsomt.
Sælerne er vendt tilbage -
- fra at være stort set ikke-eksisterende -
og tiltrækker hajerne.
Hajen, der bed Chris Myers, jagede i området.
Jeg er overbevist om at hajen var forvirret -
- og ville have en fornemmelse af, hvad han var.
Far!
Heldigvis for Chris var det et mindre bid og ikke et dødeligt angreb.
Kom så, kom så!
Tanken om, at skibsvrag får rovdyr til at angribe, virker usandsynlig.
Men noget driver hajerne mod havkirkegårde -
og forårsager farlige møder.
Det er ikke mennesker, der lokker hajer til skibsvrag.
Det er ikke selve strukturen.
Det er arterne, der lever på vragene, der lokker hajerne til.
KONKLUSIONEN
Uanset om det er en undervandsstrukturtæt på kysten -
eller et forlist skib ...
... kan hajer søge ly der.
Både kunstige rev og skibsvrag danner -
oaser for store rovdyr som hajer.
Nogle hajer hviler sig på skibsvragene.
Andre stopper for et prænatalt måltid.
De er bare stationære ting, om de så er skibsvrag -
- eller et andet fristed, der skal studeres.
Uanset årsagen er én ting sikker:
Hvis der er hajer, er det et tegn på, at miljøet blomstrer.
Strukturer skaber liv. Så længe skibsvrag giver et sundt miljø -
- for hele fødekæden, vil der være hajer.
Tekster: M. Dalhoff