Dette er Atlanterhavets kirkegård.
Så det er mange vrak i nærheten.
Og et av vrakene er Papoose.
Jeg ville ikke trodd det som skjedde om jeg ikke så det selv.
SAK #US111 OUTER BANKS, NOVEMBER 2017
Vi forventet havabbor ved vraket som vi kunne fiske med harpun.
- Klar til havabbor? - Jeg er klar.
La oss gjøre det.
Ikke noe unormalt, bare nok et vrak med noe å spise.
Det var en del havabborer der.
Jeg var heldig nok å fange en.
Men jeg ante ikke at sandtigeren var der.
Sandtigere ser skumle ut under vann, men de er vanligvis medgjørlige.
Men størrelsen på haien var imponerende.
Jeg vil ikke si at jeg var redd, men jeg fulgte godt med.
Det var som en stor fyr i en bar. Hvordan skal vi finne ut av dette?
Begge er her for å ha det gøy.
Gir du dem plass, gir de deg plass. Det er vanligvis det som skjer.
Men i stedet skjøt jeg enda en havabbor.
Det førte til en kjedereaksjon av hendelser.
Plutselig dukket det tre-fire sandtigerhaier opp.
Som om en bryter ble slått på.
Farenivået økte.
Man følte at vi ikke lenger var ønsket på vraket.
Jeg var ikke redd, men vi ville ut av situasjonen.
Jeg er veldig heldig som hadde en venn med meg.
Og jeg er glad vi begge kom opp uskadd.
Matt Wirt-angrepet er ikke første gangdykkere møter haier ved vrak.
Skumle møter skjer verden over nær disse menneskeskapte strukturene.
Nå lurer etterforskerne på:
Hva lokker rovdyrene til skipsvrak og til å angripe?
Haiforsker Ryan Johnson legger merke til den alarmerende trenden.
Vrakdykking har blitt vanligere i det siste. Især blant sportsdykkere.
Så på de stedene har det blitt flere møter mellom haier og dykkere.
Etter å ha sett nærmere på Matt Wirts nestenulykke-
- utforsker Ryan en teori som kan forklare-
- hvorfor sandtigerhaien angriper Mattog vennen hans.
TEORI: GJEMSEL
Det er mulig at sandtigerhaien brukerskipsvraket-
som en del av jaktstrategien.
Mange haier bruker forskjellige strukturer som kamuflasje.
Når et intetanende bytte kommer forbi, foretar de et bakholdsangrep.
Hele strategien spiller en stor rolle i suksessen som topprovdyr.
Teorien har dype implikasjoner.
Hvis haier bruker skipsvrak til bakholdsjakt,-
- kan undervannsstrukturene utgjøre en stor trussel-
for alle som svømmer i nærheten.
Det er tusenvis av kunstige vrak over hele Amerika,-
- over hele Sør-Afrika, så det er viktig for oss å observere-
- og forstå hvordan haiene bruker disse vrakene som jaktmarker.
Utenfor Nord-Carolinas kyst gjør forskere akkurat det.
UNDERSØKELSE
Dr. Avery Paxton og hennes team av NOAA-forskere-
studere vrakene ved North Carolina.
Kysten av Nord-Carolina er det siste hvilested for hundrevis av skipsvrak.
Så for at vi skal forstå-
- hvordan de menneskeskapte strukturene fungerer økologisk-
- ser vi på hvordan fisker bruker stedene,-
også store rovdyr som haier.
For å få øye på vrakene, har Avery og teamet flere metoder.
De dykker, ofte en farlig tur mer enn30 meter ned.
De utplasserer undervannsdroner, et skånsomt redskap som kan se-
- inn i vrakets mange steder som er vanskeligeånå.
Forskningen vår er mystisk. Vi vet aldri hva vi finner under vann.
Iblant går man ned til vraket, og det er ingen haier i nærheten.
Andre ganger har teamet vårt sett over 200 haier-
på disse små habitatøyene.
Avery og teamet bruker hundrevis av timer på å observere haistimene.
Det de ser, kan bekrefte teorien om gjemsel.
Noen ganger ser man en stor ball med agn som beveger seg i en samlet masse.
Noen ganger ser vi sandtigerhaier dekket i store stimer med agnfisk.
Av og til ser du haier uventet splitte og dukke opp-
- fra denne usynlighetskappen som agnfisken danner.
Det er godt observert.
Hvis haier bruker agnfisk som kamuflasje for å angripe,-
- kan de bruke skipsvrak til kamuflasje på samme måte.
Ryan sier at det er ingen av delene.
ANALYSE
Det er ingen bevis på at haier aktivt bruker fiskestimene-
- eller skipsvrakene for å kamuflere seg.
Det er ganske enkelt en situasjon der begge artene elsker-
å være i samme miljø.
Ryan undersøker Matt Wirt-angrepet på nytt-
- og bemerker at haien ikke går etter Matt,men fisken hans.
Jeg mener at det vi ser her ikke er bakholdsjakt.
Det handlet om å oppdage en fisk som slet.
Jeg tror ikke det var et bevisst forsøk fra haien på å bruke vraket-
som jaktstrategi.
Det handler om at sandtigerhaiene elsker å slappe av på skipsvrakene.
Det var også her spydfiskerne jaktet på fisken sin.
Det ser ut til at kamuflasje- og gjemselteorien avfeies.
Etterforskere kan ikke forklare de skremmende møtenepåvrakene.
Men forskere finner ut at haier brukerskipsvrak på en annenmåte-
- som setter dykkere og svømmere i nærheten i fare.
En skremmende sak sør i Florida gir et nytt spor.
Sør-Florida er verdenskjent for sine strender.
De fleste strandgjestene aner ingenting om områdets-
- undersjøiske attraksjoner utenfor kysten.
Og deres farer.
SAK #US614 FORT LAUDERDALE, FLORIDA, JUNI 2014
Da vi vokste opp i Florida, var vi alltid ute på vannet.
Vi dro på båttur, fisket, gikk på sandbankene.
Det er helg, og 22 år gamle Jessica Hogge og vennene hennes-
- hygger seg i Intracoastal, bare 15 km fra Pompano-stranden.
- Slå den! - Vrakhovedstaden i Florida.
Dette var faktisk første gang på flere år jeg hadde sittet i ring.
Vannet ser grumsete ut.
Jeg var ikke veldig komfortabel i vannet.
Jeg hadde på følelsen at noe var galt.
Jeg kunne ikke forklare det, og de sa det ikke var noe galt.
Vi var nettopp uti. Det går bra.
Ikke tenk på det. Det går bra.
Kos deg.
Tydeligvis ikke.
Det føltes som et slag. Som om noe løp på meg.
- Folkens, det er noe galt. - Går det bra?
Hva er galt?
Få henne inn!
- Ta ringen! - Jeg var helt i sjokk.
Jeg kunne ikke fatte at en hai hadde bitt meg.
Jeg var bare i den tilstanden at dette ikke var ekte.
Jessica lider alvorlig blodtap.
Muskelen i høyrebeinet er skadet så beinet er synlig.
Det tar tre måneder å bli helt frisk.
Jeg visste det var haier i vannet, men forventet aldri å bli angrepet.
Jessica ble bitt mindre enn 8 km unna et skipsvrak.
Det får etterforskerne til å lure på om det kan være en sammenheng.
Marinbiolog dr. James Sulikowski ser nærmere på det.
En av tingene med Florida er at området har et flott naturlig miljø.
Men når man legger til menneskeskapte habitater, som skipsvrak,-
- blir det et nytt lag der haiene kan søke tilflukt.
Det er over 5000 skipsvrak bare i Florida.
Og millioner over hele verden.
Hvert av dem er en mosaikk av sjøliv.
Snapper og havabbor.
Skilpadder og rokker.
Og en hel haug med haier!
Vrak har tilbudt et utrolig habitat for visse haiarter.
Det samler maten deres. Da er de trygge for rovdyr.
Og det er velkjent at dette er viktige områder for haier.
James sier at skipsvrak er så verdifulle for haier-
- at sultne hunner kan bruke dem når de er drektige.
TEORI: KJÆRLIGHETSREDE
Noe et vrak kan gi en drektig hai, er rikelig med matkilder.
De trenger ikke å lete.
Da kan de bruke mer energi på å oppfostre ungene.
Det er også mulig at det beskytter dem mot rovdyr.
De ser seg ikke over ryggen hele tiden og bruker energi på det.
De områdene kan øke sjansen for overlevelse.
Ved termin holder drektige haier seg nær yngleplassene.
Hvis drektige haier bruker skipsvrak som yngleplass,-
- kan oksehaien ha blitt drattmot vraket fordiden vardrektig.
Det hadde vært kult om vi fant de drektige hunnene-
- samlet i disse områdene for å beskytte ungene sine.
HAITEST JUPITER, FLORIDA
For å teste teorien har James og haiforskeren Brooke Anderson-
- gått sammen med veterandykkeren JaminMartinelli.
Jamin tar dem med 5 km ut til Esso Bonaire III.
En tidligere oljetanker og populær dykkeplass kjent for haiene sine.
Å finne drektige haier kan forklare hvorfor haiersvømmermotvrak-
- og kanskje også hvorfor de angriper.
Vi valgte stedet fordi det er et vrak, og det er mange arter her.
Oksehaier, sitronhaier, revhaier, silkehaier, kanskje hammerhaier.
Det kan være grupper av hunnhaier her,-
og de kan være drektige.
For å finne ut om haiene på vraket er drektige,-
har Brooke med helt ny teknologi.
En spesialbygd undervanns ultralyd.
Dere kan ta med ultralyden ned til vraket-
- og finne ut om haiene som bruker vraket, er drektige nå.
På 24 meter? Ja, la oss få dere uti vannet.
Vi gjør det!
I dag ser Brooke etter haier på overflaten-
- mens James tar ultralyd og Jamin passer på.
For å ta en undervannsultralyd for å se om de er drektige,-
- må vi ned dit og komme helt nært.
- La oss gjøre dette! - Kom igjen!
- Ser du noen haier ennå? - Ingenting.
De pleier å være her. Dette er rart.
- Plutselig! - Jøss! Se opp!
Oi da. Haien kom ut av det blå.
- Se så stor den er! - Og det er en hunn!
Nesten umiddelbart, en stor sitronhaihunn.
Det er ikke hver dag man ser en så stor sitronhai.
Jeg lurer på om den er drektig.
Og det utrolige er at hun kom ganske nær.
Hun sirkler rundt meg.
Disse haiene er raske, du må reagere raskt.
Dette begynner å bli skummelt.
Men James ser en mulighet.
Jeg trenger bare få sekunder med god kontakt for å se om hun er drektig.
Ok.
Det er skummelt å tenke på at på ett blunk kan vi være borte.
- Det var nære på! - Du sier ikke det.
I et vrak 24 meter under vann-
- er det ingen lett jobb å ta ultralydav enaggressivsitronhai.
Pokker! Jeg bommet!
Men dr. James Sulikowski...
...får det til.
Det var vanskeligere enn forventet.
- Det eneste spørsmålet. - Hva tror du? Er hun drektig?
Det er mulig. Men det er umulig å si her nede.
- Vi drar opp igjen. - Mottatt.
Senere den kvelden ser James på opptaket fra dagen.
Han er ikke 100 % sikker på at det han ser indikerer drektighet.
Brooke ser på videoen, og jeg tror jeg har noe.
Se på den og si om du tror hun er drektig eller ei.
La oss se på ultralyden.
Sitronhaier er kjent for å føde opptil 17 unger.
Hvis haien er drektig bør teamet få øyepå et parembryoer.
- Det kommer i fokus. - Dette er skikkelig kult.
- Her. Hva tror du? - Ja.
- Fort. - Jeg tror hun er drektig.
- Superkult, ikke sant? - Det er utrolig.
De tror de ser minst tre unger på ultralyden.
- Ser du det? - Ja, absolutt.
Det er utrolig. Hva betyr det?
Da ser vi kanskje betydningen av vraket, og hva gjør hun der?
ANALYSE
Sulikowskis teori om at skipsvrak tiltrekker drektigehaier kan passe.
Men eksperimentet gir flere spørsmål enn svar.
Sjebnen ville det slik at haien var drektig.
Det åpner for alle muligheter for ny forskning.
ikke kun i Florida, på vrak, men overalt-
- for å se hvordan drektige haier bruker dette habitatet.
Andre faktorer kan spille inn.
De kan ha å gjøre med en annen type menneskeskapt havmiljø.
At etterforskernes frykt kan føre haier farlig nær folk.
En sak rett borti kysten fra James' test kan gi bevis.
- Hvor dypt dykker vi? - Omtrent 18 meter.
- Er det greit? - Ja, det er flott.
SAK #US891 KEY BISCAYNE, FLORIDA, FEBRUAR 2019
Den 50-årige tannlegen Alvaro Ordonez-
og vennene hans elsker spydfiske.
- Klar? - Jepp.
Alvaro drar på egen hånd.
Og fanger raskt en fisk.
Men han har selskap.
- Hai! - Vi har en hai!
På et øyeblikk eksploderer vannet i ensky av blod.
Alvaros blod.
En dag med spydfiske endte nesten tragisk.
Alvaro Ordonez overlevde et haiangrep takket være vennen Erik-
som dro ham opp av vannet.
Legene bekrefter at Alvaro ble bitt av en oksehai.
Han kom mot meg, jeg tok tak i snuten, den var enorm.
Dette er en av mine gode venner.
Det tar fem timer å reparere avrevne sener-
og en avskåret arterie.
Jeg blødde kraftig. Det var som en åpen slange.
Flere haier dukket opp, jeg talte seks, og de svømte overalt.
Når etterforskere ser på det skremmende angrepet,-
oppdager de raskt et uventet spor.
Alvaro ble angrepet mindre enn 6 km fra Neptune Memorial-revet.
Det er det største kunstige revet som har blitt laget.
Siden 2007 har flere titalls haier blitt sett-
i Neptune Memorial-revet.
Hammerhaier. Tigerhaier. Og oksehaier.
Sammen med tusenvis av dykkere som besøker revet hvert år.
Det får forskere til å lure på-
- om kunstige rev kan tiltrekke store rovdyrhaier...
...og sette folk som Alvaro, som brukervannet i nærheten, ifare.
Avery sier at når det gjelder kunstigerevoghaier,-
så handler om utforming.
TEORI: DØDELIG UTFORMING
Kunstige rev danner et habitat for en stor variasjon av fisk.
Og det inkluderer ikke bare småfisk,-
men også store rovdyr som haier.
Når en menneskeskapt struktur som metall eller stein,synker,-
danner det straks et havhabitat.
Det er mange ubesvarte spørsmål-
- om hvordan disse strukturene fungerer økologisk-
- som teamet er i ferd med å finne svar på.
Men teamet vårt har bevis for at haier oftere befinner seg-
- på de kunstige revene sammenlignet med de naturlige revene.
Det har konsekvenser for alle undervannsstrukturer.
Da vi så på hvorfor det var sånn,-
oppdaget vi noe veldig spennende.
Vi ser den.
Vi klarte det. Sånn, ja.
Når man velger hva slags kunstig rev man skal ha,-
- ser man på hvordan man gjør stedene best mulig for ulike fisk.
Og jo mer komplisert strukturen er, jo flere haier kan den ta imot.
Avery sier at ikke bare kompleksitet tiltrekkerhaier,men høyden.
En ting vi har lært om kunstige rev-
- er at de høyeste revene nesten fungerer som skyskrapere,-
- og de tiltrekker et bredt utvalg av maritimt liv-
og ofte store rovdyr som haier.
Vi vet ikke helt hvorfor høyden på revet er så viktig.
Vi har et par ulike teorier. Én er at det kan handle om mat.
Forskning viser at vannet rundt høye strukturer-
ofte er rikt på plankton.
Planktonmassene skaper et forutsigbart matområde-
for små agnfisk.
Fisker som farlige haier spiser ofte.
Ved høye strukturer har en ofte store, glitrende, sølvfargede agnfiskballer.
De kan være bytte for noen av de store rovdyrene.
Så hvis haiens mat er der, tiltrekkes kanskje dyrene mot de høye revene.
Det virker som formen på strukturer som kunstige rev,-
- især de vertikale, gir en verdifull næringsplass forhaier.
Så verdifull at Avery sier haier blirdratt mot ikke bare ett,-
- men mange skipsvrak i løpet av livet.
ANALYSE
Vi tror at haier bruker menneskeskapte strukturer-
- som hvilesteder på reisen fra A til B.
Det er interessant, for er du et stort rovdyr-
og beveger deg langs en bestemt del av havet,-
er det ofte en sandørken.
Habitatene er små øyer eller oaser-
- som rovdyrene kan stoppe på for å få mat eller hvile.
Hvis haier bruker skipsvrak og andre strukturer som stopp ihavet,-
- lurer etterforskerne på om de drar tilbake til dem...
...og setter folk som dykker og fisker i nærheten i fare.
En sak i Cape Cod i Massachusetts-
- kan gi svaret etterforskerne leter etter.
Det er nok en solfylt sommerdag her på odden.
Turistsesongen er i gang.
SAK #US271 CAPE COD, MASSACHUSETTS, JULI 2012.
Langs kysten ved et 140 år gammelt skipsvrak-
- er 50 år gamle Chris Myers og sønnen J.J. på ferie.
- Pappa, hvor skal vi? - Til sandbanken.
Kom igjen.
De kommer seg 350 meter fra land på leting etter en grunn sandflekk.
- Hvor dypt er det? - Jeg vet ikke. Vent litt.
Lite aner de...
...om at de er på dypt vann.
Chris' sønn J.J. er et lett bytte.
Det er for dypt. Jeg når ikke bunnen.
Kom igjen.
Plutselig...
Pappa! Pappa!
En hvithai griper tak i Chris' venstre ankel med kjeven.
Chris sparker ut.
Og får foten fri.
Men haien er kanskje ikke ferdig.
Pappa! Pappa! Kom igjen!
Hjelp! Hjelp!
Når han er tilbake på land, blir skadeomfanget klart.
Chris har kutt- og nerveskader og en avskåret sene.
Angrepet på Chris var et sjokk.
Det hadde ikke vært et angrep i vannet i Massachusetts på 76 år.
Dr. Greg Skomal studerer haier i Cape Cod.
Han sier at Chris' angrep bare var begynnelsen.
Vi har sett flere slike hendelser siden Chris ble bitt.
Kajakker og haier.
- Herregud. - Padlebrett og haier.
Ja, den er her.
Og ved to andre anledninger, angrep på mennesker.
Siden 2012 er hundrevis av hvithaier sett i Cape Cod.
Minst fem personer har blitt angrepet.
Dette var en vekker for lokalsamfunnet-
- der folk sa: "Det er hvithaier her."
Og ikke bare det, de kan bite noen.
Vi har mange spørsmål. Hvorfor er haiene her?
Det ville jeg virkelig til bunns i.
Etterforskere prøver å forstå hva som driver dette hvithaiangrepet.
De avdekker fort et tema.
Det er én ting Cape ikke mangler: skipsvrak.
Cape Cod har historisk vært en gravplass for skipsvrak.
Det er tusenvis av skipsvrak rundt Cape Cod, og noen av dem-
- er faktisk ganske nær land i ekstremt grunt vann.
De tiltrekker alle slags sjødyr fra de minste fisker-
til store rovhaier, også hvithaier.
Etterforskere vet allerede at haier trolig bruker skipsvrak-
som stoppested for mat og ly.
Spørsmålet er:
Drar de samme haiene tilbake tilvrakene år etterår?
Greg sier at det er mulig.
TEORI: HJEM, KJÆRE HJEM
Vi vet at store haier besøker skipsvrakene pga. matoverfloden-
- selv om de resten av året kan være tusenvis av kilometer unna.
Greg ser på sporingsdataene.
Vi har merket nok hvithaier til å vise-
- at de samme fiskene kommer tilbake til Cape Cod år etter år etter år.
Vi har også akustiske mottakere på skipsvrak som viser-
- at mange hvithaier besøker skipsvrakene.
Det er mulig at hvis et skipsvrak er et veldig produktivt område-
- for en spesifikk hvithai eller en rekke hvithaier,-
så kommer de tilbake år etter år.
Om dette er sant, kan hvithaien som bet Chris Myers-
- ha vært på en årlig reise til et nærliggende skipsvrak.
Forskere trenger mer bevis-
- for å være sikre på om vrak med matoverflod konstant tiltrekker haier.
En studie over 1600 km unna i Bahamas kan ha svaret.
Den kommer fort!
Da setter vi i gang.
Matt Smukall fra Bimini Shark Labs er på oppdrag for å avgjøre-
- om haier husker matområder og drar tilbaketildem.
Det er skipsvrak langs hele kysten som er perfekte habitat for haier.
Vi vil vite om haier kan navigere tilbake til områdene-
og bruke dem flere ganger over tid.
Konsekvensene kan bli enorme.
HAITEST BIMINI, BAHAMAS
For å teste dette, går Matt etter en mangrove kjent for sitronhai-
- med haiforsker Sophia Emmons-
- og assistentene Ilijah Louis og Alina Hussey.
For omtrent 30 dager siden-
- la Shark Lab ut agn i denne mangrovennærradiomottakere.
Mottakerne gir signal hver gang en merket sitronhai svømmer forbi.
Teamet kom tilbake hver dag i en månedog la ut agn samme sted-
- på nøyaktig samme tidspunkt og med det sammeagnet.
Vi vil nå vite om de samme individene kommer tilbake samtidig-
hver dag for å få mat?
Sophia, vi er her. Du kan senke ankeret.
I dag skal teamet legge ut agnet en siste gang.
Vi går rolig frem og ser om det er sitronhaier der.
Og se om sitronhaiene som de så i starten av testen, kommertilbake.
La oss sette ut agnet.
Det tar ikke lang tid før haiene kommer.
Se på det, de er allerede her.
De må ha vært her før vi kom.
En gruppe unge sitronhaier stormer røret.
Den kommer fort, se på den.
Da vi begynte å legge ut agn, så vi noen haier komme inn.
Men det tok dem litt tid, fem til ti minutter.
Nå kommer de inn fort.
Basert på sporingsdataene-
- sier Sophia at det er noen av de sammesom de så for30dager siden.
Jeg husker at jeg så et par av dem første dag vi la ut agn her.
Det tyder på at sitronhaier husker stederog svømmer tilbake til dem-
- såfremt området har noe fordelaktig som en påliteligmatkilde.
Å se de samme sitronhaiene være så lojale til stedet...
De bruker de samme områdene innen rekkevidde igjen og igjen.
Men hva med større haier, som hvithaiene i Cape Cod?
Det er sannsynlig at dette foregår med andre haiarter-
- der de husker en pålitelig matkilde,-
- enten det er en elvemunning et rev eller et skipsvrak.
Greg Skomal er ikke overrasket over funnene til Shark Lab.
ANALYSE
Ethvert habitat som tilbyr mat og beskyttelse, drar haier tilbake til.
Det inkluderer skipsvrak.
Et godt eksempel er sandtigere fra Nord-Carolina-
- som drar tilbake til samme steder opptil seks år senere.
Det krever en utrolig hukommelse å kunne navigere i mange tilfeller-
- tusenvis av kilometer unna. Det er helt utrolig.
Etter denne avsløringen om haiminne, kan skipsvrak være årsaken-
- til den årlige tilstrømmingen av hvithaier i Cape Cod.
Det kan forklare hvorfor haien sombet Chris Meyers-
ble tiltrukket til området.
Greg sier: Tenk om igjen.
Selv om hvithaier besøker skipsvrak rundt Cape Cod,-
- er det en drivkraft der som knuser tanken om-
- at skipsvrak sender hvithaier mot land.
Det er det økte antallet seler i området som tiltrekker haiene.
Gråselen er en favoritt for store hvithaier.
De siste 50 årene har selbestanden i Cape skutt i været.
Selene har kommet tilbake-
- etter å ha vært ikke-eksisterende, det trekker haiene nærmere kysten.
Haien som bet Chris Myers, var på jakt i området.
Jeg er overbevist om at den haien var forvirret-
og ville forstå hva han var.
Pappa!
Heldigvis for Chris var det bare et lite bitt, ikke et dødelig angrep.
Kom igjen!
Tanken om at skipsvrak får rovdyrene til å angripe virkerusannsynlig.
Men noe driver fortsatt haier til gravkamre i havet-
og forårsaker farlige møter.
Det er ikke folk som trekker haier til skipsvrak eller selve strukturen.
Det er artene som bor på skipsvrakene som lokker haiene dit.
KONKLUSJON
Om det er en undervannsstruktur nær kysten-
- eller et skip som har sunket til hans-
så finner haier tilflukt der.
Både kunstige rev og skipsvrak danner utrolige oaser for rovdyr som haier.
Noen haier bruker vrak som hvile.
Andre stopper for en matbit.
Disse områdene, enten de er skipsvrak eller andre havreservat, må studeres.
Hva enn grunnen er, er én ting sikkert.
Hvis det er haier der, er det et tegnpå at miljøetblomstrer.
Strukturen gir liv. Så lenge skipsvrak gir et sunt habitat-
- for hele næringskjeden, vil haiene være der.
Tekst: Anna Bjørshol Iyuno-SDI Group