Šta znači to "S"?
To nije "S".
U mom svetu, označava nadu.
Kao simbol, mogu biti nepodmitljiv. Mogu biti večan.
Voljna sam da se borim za one koji se ne mogu boriti za same sebe.
Mogu da letim!
Kako to da mogu da dišem pod vodom,
ali ti možeš da me nadmašiš u piću?
To je moja supermoć.
Ja sam superheroj!
Ovaj grad zavređuje bolje kriminalce.
Čekaj samo dok mene vide.
"Di-Si" je, za mene, veliki proscenijum superheroja.
Svi oni nam pokazuju šta treba raditi s velikom moći
i kako pomoći čovečanstvu da postane bolje.
Zdravo, momci.
Svi su višedimenzionalni,
i ljudi pozitivno reaguju na njihovu plemenitost.
Posredi je spasavanje sveta.
I kako uveriti svet da postoji bolji način.
Oni su veoma moćni, ali i plemeniti i stvarni.
"DI-SI"
Više od 85 godina, "Di-Si" je dom
univerzuma likova i hiljada priča.
Ali stvarni ljudi koji udišu život ovim bogovima, smrtnicima i čudovištima,
manje su poznati.
Iza kulisa, ovi kreativni umovi
približavaju nam se putem reči i slika.
Kad čitate dobro napisan strip,
čitate pokrete ljudske ruke na papiru.
Ne postoji detaljnija forma pripovedanja
od stripa u četiri-pet slika,
u kojima morate da imate početak, sredinu i kraj.
Stripovi su oduvek odražavali ljudsko iskustvo.
Oni otkrivaju naše fantazije, izazivaju emocije,
i suočavaju se s našim demonima.
To su priče o nadi. I iskupljenju.
To su iste teme koje su u osnovi naših narodnih priča
odvajkada.
Ljudi mogu da se osvrnu i kažu:
"Govorite o stripovima. Stripovi su za decu.
Te ideje su dečje." Jesu li?
Superheroji su ispunjenje želja,
generacija talenta, isklesanih ikona vrline,
koji uobličuju snove i strahove Amerike.
Te ideje su izrodile svetski kulturni fenomen.
Ovo je priča o tvorcima legendi "Di-Sija".
Supermoćni - DC — istorija
DANAS
"Di-Si" počinje herojskim likom
čije stvarne avanture deluju kao fikcija.
MALKOM VILER-NIKOLSON
Major Malkom Viler-Nikolson, konjički oficir u Prvom svetskom ratu,
borio se na Filipinima, jurio bandite po Meksiku,
i borio se protiv boljševika u Sibiru.
Kao pisac, major je pretočio svoje podvige u priče
za petparačke časopise.
Godine 1935, osnovao je svoju kompaniju.
Kroz samo tri godine, transformisao je industriju stripa,
ne ponovnim štampanjem starih novinskih stripova,
već objavljivanjem novih originalnih priča.
"NOVA ZABAVA" VELIKI STRIP-MAGAZIN
Ta kompanija je na kraju postala "Di-Si komiks".
"DETEKTIVSKI STRIPOVI"
Ali uprkos tome što je bio vizionar, major je grcao kao biznismen.
Da skratimo vrlo dugu i komplikovanu priču...
MAJKL JUSLAN PRODUCENT, "BETMEN"
Major je izbačen,
a kompanija je preuzeta
upravo u trenutku kad je "Supermen"
izlazio na kioske. Dovoljno je to reći.
Ko si ti?
On je neko ko uvek pokušava da postupi ispravno.
HENRI KAVIL GLUMAC, "ČOVEK OD ČELIKA"
To mu je iskrena namera.
Čak i ako ne postigne ono što je naumio,
daće sve od sebe da se iskupi.
I mnogo toga ne znamo o njemu, do sada.
Izvorna priča "Supermena"
počinje s piscem Džerijem Sigelom i crtačem Džoom Šusterom,
dvojicom jevrejskih tinejdžera imigranata koji su preživeli Veliku depresiju
sanjajući o boljem sutra.
Džo Šuster i ja smo bili obožavaoci naučne fantastike...
GLAS DŽERIJA SIGELA 1933.
...tih davnih 1930-ih.
Bio sam popustljiv i krotak.
Lepe devojke me nisu primećivale.
I pomislio sam: "Čoveče, zar ne bi bilo super da sam neki moćni tip...
DŽERI SIGEL
...i da ove devojke ne znaju da je ovaj nespretnjaković
zapravo neko poseban?"
Celo detinjstvo su me gurkali okolo...
GLAS DŽOA ŠUSTERA
Bio sam sitan, i uvek su me maltretirali
nekakvi nasilnici.
Dok su još bili u srednjoj školi...
VLADAVINA SUPERMENA
...njih dvojica su radili na nacrtu za novinski strip.
Nakon nekoliko verzija, iznikao je šampion potlačenih,
Supermen, koji se krio iza tajnog identiteta
uravnoteženog novinara Klarka Kenta.
On je svakako bio personifikacija Sigela
jer je ličio na njega.
Kent je jevrejski intelektualac.
GRANT MORISON PISAC, "SUPERMEN"
On je novinar i načitan je,
a Supermen je čovek od akcije.
DŽO ŠUSTER
Džo je uveo fascinaciju bodibildingom,
cirkuskim izvođačima, cirkuskim snagatorima,
stvarajući ikonografiju budućeg kostima superheroja.
Ali nisu uspeli nigde da ga prodaju.
Kreativnost zahteva hrabrost.
Velikim kreativnim delima u svakom medijumu nedostaje presedan.
POL LEVIC IZDAVAČ, "DI-SI KOMIKS" 2002-2009.
NJUJORK 1938.
Nakon šest neumornih godina, njihova hrabrost se isplatila.
"Di-Siju" je bila potrebna priča za novu antologijsku seriju
pod nazivom "Akcioni stripovi".
"AKCIONI STRIPOVI"
Prvi put kad vidimo Supermena, on podiže auto iznad glave.
Nemoguće je danas razmišljati o tome na ovaj način.
MARK VEJD PISAC, "SUPERMEN"
Ali tada niko nije video ništa poput toga.
Potražnja za likom je bila dovoljno velika
da su objavili više stripova...
MAJK ČEKINI GLAVNI UREDNIK, "DEN OV GIK"
Morali su da drže korak sa zahtevima
i unajmili su druge umetnike da bi sve postigli.
Ta originalna Sigelova i Šusterova ideja
postavila je zlatni standard za likove superheroja...
SUPERMEN DŽERI SIGEL - DŽO ŠUSTER
...lansirala je industriju,
i inspirisala bezgraničnu kreativnost u budućim naraštajima.
Sva ta različita gledišta spajaju se
u jednu veličanstvenu priču.
DEMATEIS PISAC, "LIGA PRAVDE"
Pa ipak, da bi to uspelo, sve te pojedinačne priče...
...moraju da odražavaju pojedince.
DANAS
Primio sam poziv da pišem, ne samo za "Supermena"...
FILIP K. DŽONSON PISAC, "AKCIONI STRIPOVI"
...već i za "Akcione stripove" i serijal "Zaveštanje".
U mojoj smeni, Supermen je otac.
To je važna okosnica priča
koje sam dosad pisao.
Ali on je i personifikacija nade,
saosećanja, poniznosti, pravde,
ne samo na Zemlji, ne samo u Metropolisu,
već i u univerzumu.
Razumem koliko Supermen znači ljudima
jer je toliko značio i meni.
Odrastajući, uvek sam želeo da budem jak.
Ali bio sam mali za svoje godine i često sam se razboljevao,
pa su me dosta maltretirali.
Zamišljao sam da sam taj neki jak tip
koji bi štitio sve.
Gledajući Supermena u stripu rodila mi se fantazija u umu
koja mi je postala veoma važna.
Mislim da je sada Supermen važniji nego ikada ranije,
delom zato što je živa kontradikcija
ideji da apsolutna moć svakog kvari.
Moramo verovati da neko može da dođe u posed moći,
a da ga ona ne iskvari.
BR. 2 - SUPERMEN 64 STRANICE U BOJI!
Mislim da obožavaoci Supermena imaju poseban pogled na svet.
Oni su optimisti.
Smatraju da moć treba koristiti na određeni način.
Gledajte ovo na nebu! Neka ptica! Ne, avion! To je Supermen!
Tek kad je počela radio-emisija 1940,
Supermen je kao fenomen pop kulture
istinski našao uporište u kolektivnom nesvesnom.
Radio je uveo moć letenja za Supermena.
Filmska industrija ga je podigla u stvarni svet s papira.
Glumac igranih filmova, Kirk Alin, postao je prvi Čovek od čelika.
Serija kratkih animiranih filmova učvrstila je njegovo zaveštanje
u veličanstvenom tehnikoloru.
Postoji nešto neverovatno čarobno kod tvoraca...
PETI DŽENKINS REDITELJKA, "ČUDESNA ŽENA"
...ovih likova koji su postali uspešni.
Savršeno su postigli svoj cilj,
i to nema kraja,
samo im dodaju nove priče na jedan fascinantan način.
Sigelu i Šusteru se ostvario američki san.
TVORCI SUPERMENA SADA NA NAŠIM EKRANIMA
Njihove nesigurnosti autsajdera inspirisale su moderno čudo,
čiji je dolazak bio vrlo važan naciji imigranata.
U dalekom delu svemira,
nekad je postojala planeta Kripton.
Njegova priča je da dolazi s te čudne planete Kripton.
To je zaista čista imigrantska priča.
DŽON RIDLI PISAC, "BETMEN"
Reč je o nekome ko dolazi iz druge zemlje,
ko u suštini izgleda kao da pripada toj kulturi,
ali zna da je autsajder.
Gde si bio? -Ja? Pa...
DŽIN LUEN JANG PISAC, "SUPERMEN RAZBIJA KLAN"
Mnogi imigranti pokušavaju da budu uzorni građani
jer ne žele da iko dovodi u pitanje njihovo državljanstvo.
To je takođe moja teorija o Supermenu.
Supermen pokušava da bude savršeni građanin
jer ne želi da iko dovede u pitanje njegovo državljanstvo.
SIGELOVI KUĆNI FILMOVI 1940.
Sigel i Šuster su gledali kako Supermen obuzima pop kulturu,
dok su njihovi novi šefovi profitirali od toga.
Predsednik "Di-Sija", Hari Donenfeld, započeo je karijeru razuzdanim časopisima.
HARI DONENFELD
Nakon što je izbegao tužbu FBI-ja za opscenost,
Hari i njegov računovođa, Džek Libovic...
DŽEK LIBOVIC - HARI DONENFELD
...potražili su legitimnije preduzeće za eksploataciju
i preuzeli kontrolu nad "Di-Sijem" u savršenom trenutku.
Sigel i Šuster su smatrali da zaslužuju više za uspeh "Di-Sija".
Ispregovarali su bolji nedeljni honorar
i postali najbolje plaćeni tvorci stripova u to vreme,
ali "Di-Si" je zadržao vlasništvo.
Stripovi su uglavnom crtani pod sumnjivim ugovorima.
GORE I DALEKO! "USPON FIRME SUPERMENA"
Nije bilo uobičajeno da tvorcima budu pripisane zasluge,
i svakako nije bilo uobičajeno da dobijaju tantijeme.
Željan da iskoristi rastuću popularnost superheroja,
"Di-Si" je pozvao druge tvorce da iznesu ideje za idućeg borca pod plaštom.
Šta si ti? -Ja sam Betmen.
Mnogo istorije prožima tu ikonografiju
i mnogo ljudi je povezano s njom na dubokom nivou
i iz različitih razloga.
Betmen je oduvek bio pristupačan superheroj.
ROBERT PATINSON GLUMAC, "BETMEN"
Činjenica da je on običan čovek mislim da je privlačna mnogima.
Ta globalna dopadljivost privlači obožavaoce
svih uzrasta i porekla, i na taj način,
stvara svoje jedinstvene zvezde.
Hvala. Prijatan dan.
DANAS
Betmenu me je privukao crtež.
Mnogi stvaraoci ulaze u ovu industriju
jer su bili obožavaoci kao deca.
Rođen sam u Južnoj Koreji.
Bili smo prvi iz moje šire porodice koji su se preselili u SAD.
Nisam znao engleski.
Ali prepoznao sam Supermena iz crtaća koje sam gledao u Koreji.
DŽIM LI KREATIVNI DIREKTOR, "DI-SI"
Jednostavno su me privlačili stripovi.
Vrlo rano sam se povezao s Betmenom.
Sa osam ili devet godina, sećam se da sam uzimao knjige iz biblioteke
i bio očaran tim avanturama.
Kupio sam ovaj na kiosku, verovatno '70. ili '75.
I čitao sam ga bez prestanka.
A onda sam ga selotejpom sastavljao.
Ako je crtač dobro obavio posao,
činio mi je te svetove i te likove
živim i potpuno stvarnim.
Kad biste otvorili strip, ušli biste u taj svet.
Na mnogo načina, oslobađao me je pritiska
koji sam osećao kao autsajder u čudnoj novoj zemlji.
Betmen se prvi put pojavio u "Detektivskim stripovima" u broju 27.
Ovo je hiljadito pojavljivanje Betmena.
Bob Kejn i Bil Finger su upoznali svet
sa ovim maskiranim osvetnikom, i to je zauvek promenilo igru.
Imao sam 19 godina kad sam stvorio Betmena,
i od tada radim u istoj kompaniji.
Najveći superheroj na svetu, Betmen,
iz pera tvorca, mene, dobrog starog mene.
ZA KRISA - SVE NAJBOLJE BOB KEJN 1976.
Bobe, ispričajte nam koje je vaše najranije sećanje
povodom stvaranja Betmena.
Postoje dve priče.
Postoji mitska priča koju izmislite,
i postoji istina,
a mit i istina su se pomešali nakon 30 godina.
LEGENDA O BETMENU - BOB KEJN KO JE ON I KAKO JE NASTAO!
Ako pogledate najranije priče o Betmenu,
svugde je u potpisu Bob Kejn.
Problem je bio u tome što te priče nije nužno pisao Bob Kejn.
Kontroverzna priča o nastanku Betmena
počinje kada je Bob Kejn, 19-godišnji crtač stripova iz Bronksa,
video kako Sigel i Šuster zarađuju na Supermenu.
Ugrabio je priliku da stvori svog superheroja.
Bio sam odličan preslikač. Pa sam kopirao Leonarda.
Sećam se da sam gledao film "Slepi miš".
Na mene je takođe uticao film "Znak Zoroa".
Gledao sam originalnu verziju
s Dagom Ferbenksom Starijim, toliko sam star.
Pomešao sam sve njih i stvorio Betmena.
Došao je s malom, grubom skicom i imenom Betmen.
SLEPI MIŠ
Urednik mu je rekao: "Simpatično, Bobe, ali koja je njegova priča?"
Bob je rekao: "Ne znam." "Možda bi mogao da nađeš pisca."
Bob Kejn je unajmio pisca iz senke, Bila Fingera, da osmisli lik.
BIL FINGER
Finger je napisao priču o nastanku rođenu iz straha od urbanog kriminala.
Potamnio je lik da odražava petparačku kulturu i nemačku kinematografiju.
I vrlo brzo razvijaju
neverovatno detaljnu priču o njegovom poreklu,
njegovim željama i potrebama, zašto se bori, šta kritikuje.
Mladi Brus Vejn prisustvuje nečemu istinski užasnom.
Razmislite o tome,
da vidite kako vam ubijaju roditelje, i onda kasnije,
kleči na krevetu i moli se:
"Molim te, Gospode, daj mi alate.
Obećavam ti, provešću ostatak života ratujući."
Upotrebljava tu reč, "ratujući", protiv zločina.
Uvek sam imao utisak da on samo želi da ponavlja
tu noć kad su mu roditelji umrli.
Samo želi da nanosi bol, da primeni
svoj oblik pravde, koja je pomalo upitna.
Betmen je satanska figura. Ima rogove. Izlazi noću.
Oslanja se na strah umesto na poverenje ili snagu.
Radije se prikrada nego da privlači pažnju kao cirkuzant.
Ispalo je savršeno jer su to dve oprečne figure.
Kao pronalaženje dva kraja jedne potencijalne ideje.
Kako je Betmen postajao sve popularniji,
Kejn je izdejstvovao ugovor koji mu je obezbedio retku stvar,
autorsko pravo, tantijeme, i da bude samo on u potpisu.
Bil Finger je davno preminuo kad je zvanično priznat...
FINGER JE RADIO NA STVARANJU BETMENA
...kao saradnik u stvaranju Betmena, i ne samo Betmena,
već i Džokera i svih dešavanja
koja povezujemo s Gotam Sitijem.
ISTINITA PRIČA O BETMENU I ROBINU
Ubrzo nakon Fingerove smrti, Kejn je priznao to u javnosti.
Bil nije samo napisao rane priče,
već mi je pomogao da osmislim i stvorim više od polovine negativaca
i sve likove u "Betmenu".
Za većinu toga je zaslužan Bil Finger.
Betmenov usamljenički rat protiv zločina
proširio se kad je kreativni tim
uveo jedinstven koncept da privuče mlade čitaoce:
pomoćnika.
Neko je imao sjajnu ideju, pošto deca čitaju stripove,
da će želeti lika
s kojim bi mogli da se poistovete.
A to je bio Robin.
"Di-Si" je poznat po pomoćnicima.
Imate superheroja, a on ima pomoćnika.
To se podrazumevalo.
Robin je svakako bio jedan od prvih, ako ne i zaista prvi,
začetnik tradicije ugrožavanja deteta.
TONI IZABELA PISAC
On uzima tog klinca za pomoćnika,
oblači ga u crveno i zeleno.
Na koga će da pucaju?
Na klinca u crvenom i zelenom ili na tipa u crno-sivom odelu?
Ali kao dete, obožavao sam ovaj strip.
Dinamika ovog dua je promenila ton
iz gotičkog noara u razigrani rusvaj.
Spisak "Di-Sijevih" likova se proširio,
ali nedostajao mu je ženski dodir.
Koja je vaša priča, gospođo?
Priča?
U redu. Počnimo od vašeg imena.
Čudesna žena.
Naravno. Prezivate se "žena", a zovete "Čudesna", zar ne?
Tako je.
Kod Čudesne žene je najlepše to što je slojevita.
Ona je pravična, zanima je samo pravda,
najveća je ratnica svih vremena.
GAL GADOT "ČUDESNA ŽENA"
Ima tu varnicu u sebi.
Ima vatru u očima.
Tvorac Čudesne žene, Vilijam Molton Marston...
VILIJAM MOLTON MARSTON
...bio je radikalna osoba koja je vodila više života.
Sada ćemo testirati...
Kao psiholog, utro je put poligrafu
kroz niz bizarnih eksperimenata.
Dr Marston i nauka pokazuju da se plavuše najlakše uplaše.
Marston je takođe bio odlučni kritičar industrije stripova.
Izazvao ih je da se suoče sa onim što je nazvao...
NE SMEJ SE STRIPOVIMA
..."krvoločnom muškošću superheroja".
"Di-Si" se složio i pozvao ga da stvori ženskog lika.
Unajmio je karikaturistu, H. Dž. Pitera, da dizajnira njen čuveni izgled.
H. DŽ. PITER
Uvek se vraćam na taj originalni crtež lika Čudesne žene,
na kojem je ona bila lepa, pristupačna,
vrlo ženstvena, vrlo jaka.
Ona je zastupala svaku ženu,
i to je bila suština njenog uspeha.
KO JE ONA?
Ona je Amazonka. Povezana je s grčkom mitologijom.
FIL HIMENEZ PISAC/CRTAČ, "ČUDESNA ŽENA"
Njen narod su bila deca Afrodite i Atine, boginja ljubavi i mudrosti.
Čudesna žena traži da se pozabavimo pitanjima
šta mislimo o polovima, šta mislimo o seksu,
i šta mislimo o ratu i sukobima.
Čudesnu ženu čini zanimljivom politika feminizma.
ČUDESNA ŽENA ZA PREDSEDNICU
Marston je bio vatreni saveznik feministkinja,
iako se njegova borba za jednakost žena pokazivala na subverzivne načine.
Laso Čudesne žene primoravao je ljude da govore istinu.
Međutim, česti prikazi vezivanja podsećali su na seksualni čin.
To nije bila izvorna namera Marstona.
Izabrao je slike koje su odražavale
ženski pokret sufražetkinja i simbolizovale su emancipaciju.
SUFRAŽETKINJE
Mislilo se da Vilijam Molton Marston
smišlja te priče.
Ali u stvarnosti, on je bio okružen ženama.
Bio je u otvorenoj vezi sa svojom suprugom i još jednom ženom,
i sve su one doprinosile mitu Čudesne žene.
Radile su potajno,
pod pseudonimima.
Ali njihov uticaj je ogroman.
Svi su verovali u taj lik,
ženu jednako jaku kao muškarci,
kao žena u svakom pogledu.
Ta snaga je omogućila Čudesnoj ženi da postane vanvremenska.
Pripovedači su nastavili da razvijaju njenu priču
i popunjavaju njen svet novim likovima,
onima koji su odražavali savremeniju publiku.
DANAS
Obožavam Čudesnu ženu, obožavam Dajanu Prins.
DŽOEL DŽOUNS PISAC/CRTAČ
Ali ne mogu da težim tome da budem savršena žena
ili takav simbol bez ikakvih mana.
Kada se Čudesna žena pojavila, bila je prva žena u tom svetu.
Morala je da bude savršena i dobra u svemu.
Ali njen lik ima više slojeva, što nisam primetila ranije.
Zaista sam želela da stvorim lik Čudesne devojke
kao odgovor na otkrivanje sveta Čudesne žene.
Htela sam nekog više ljudskog i ne tako disciplinovanog.
Retko viđate ženske likove koji otvoreno pokazuju svoje mane.
Pomislim: "Dajte, jedva preguram dan.
Hoću da vidim da se i drugi muče."
Ovo su rani crteži,
igrala sam se frizurom, oblikom tela, tu su i nasumične starice s televizije,
jer moje ruke ne miruju.
Ženski likovi na koje sam reagovala
ili želela da budem poput njih kao mala,
prigrljavale su svoju seksualnost i to ih je osnaživalo
umesto da im oduzima snagu.
Kod Čudesne devojke, nekoliko puta su me prozvali što ne nosi pantalone.
Pre svega, sviđa mi se njena silueta.
Tako da to ne menjam. Ali Bijonse ne mora da nosi pantalone.
Nešto kod Jare govori o istoriji žena
koje su s vremenom napredovale.
Ona može da bude više svoja.
To mi deluje
kao savremenija borba nego ona koju je Dajana vodila.
Tokom Drugog svetskog rata, Čudesna žena je simbolizovala
kulturni talas snažnih i samopouzdanih žena kao radne snage.
MI TO MOŽEMO
Poziv na istinu, pravdu i američki način okupio je mase.
Industrija je angažovala superheroje
da podrže ratne napore i šire propagandu,
ali bili su prožeti rasizmom.
SUPERMEN: DAJTE ŽUTIMA RATNE OBVEZNICE I MARKICE!
Heroji su morali da postanu patriote.
Potreba da se likovi založe
za američke vrednosti umesto da im se suprotstavljaju
GRANT MORISON PISAC, "OL-STAR"
potpuno ih je promenila, ali ih je i učinila popularnijim.
Izdavani su stripovi za mornare,
koji su morali da nauče da čitaju,
ali i kako da rade svoj posao.
Ranih '40-ih, prodaja stripova dostigla je svoj vrhunac
s 25 miliona primeraka mesečno.
Eksplozija novih heroja najavila je zlatno doba.
"Di-Si" je okupio miljenike obožavalaca i oformio prvi tim:
Društvo pravde Amerike.
Ali krajem rata, kad je ponestalo negativaca Sila osovine...
"EKSTRA" MIR
...usledio je period posleratne tuge u "Di-Siju".
Popularnost superheroja još je više izbledela
kad je sjajni novi trend preplavio dnevne sobe.
Mene je kao dete čuvala,
kao i većinu moje generacije, televizija.
Imali smo "Klub Mikija Mausa", "Haudija Dudija",
ali imali smo i "Supermenove pustolovine".
Brži od metka,
snažniji od lokomotive,
u stanju da preskoči visoku zgradu jednim skokom.
Gledajte ovo na nebu!
Neka ptica! -Ne, avion!
To je Supermen!
"Di-Si" je odgovorio na pretnju televizije prihvatajući je.
Šest sezona, filmska zvezda B-produkcije, Džordž Rivs,
obukao je plašt i postao lice Supermena za celu generaciju.
Svaki dan odete u školu,
i svi smo pričali o istim emisijama koje smo gledali.
To nam je pružalo istovetno iskustvo.
Moj drug i ja smo gledali seriju, na kraju je pisalo:
"Supermen je zasnovan na zaštićenom liku
koji se pojavljuje u 'Akcionim stripovima' i 'Supermenu'."
I nas dvojica smo ustali, otišli do ćoška,
i kupili prve stripove, i više nismo prestali.
MARV VULFMAN PISAC, "MALI TITANI"
Tražili ste, i sada je ovde,
nova zvanična majica sa simbolom Supermena.
Dok su deca kupovala "Supermena" na kioscima,
mračne naslovnice i krvavi crteži horor stripova
takođe su im privlačili pažnju, ali i zabrinutost njihovih roditelja.
Amerikanci su se '50-ih bojali Rusa, pre svega,
ali bojali su se i Marsovaca...
Zatim džinovskih mrava i meduza.
Bojali su se gejeva i podzemnih mornara koji su pisali bit poeziju.
"ČUDOVIŠTE NA KAMPUSU"
Retko čega se Amerikanci
nisu bojali '50-ih.
"SMRTONOSNA BOGOMOLJKA"
"Poverljivi dosije".
Jedan od naših istaknutih novinara
donosi vam potkrepljen izveštaj o Americi danas.
Ovaj strip opisuje seksualno zastranjivanje toliko šokantno
da ne bih smeo da pomenem ni naučni termin na televiziji.
Mislim da bi trebalo doneti zakon protiv njih.
Postojala je rastuća struja,
koja je bila na rubu da postane cunami,
da su stripovi moralno izopačeni,
da su osnovni uzrok posleratnog porasta
maloletničke delinkvencije u Americi.
Većina stripova su ubice. Ubijaju vreme, ubijaju maštu,
čine vladavinu nasilja jedinim pravilom.
Protivljenje roditelja dostiglo je grozničav vrh
objavljivanjem knjige "Zavođenje nevinih"
doktora Fredrika Vertama.
Propovedao je o izopačenosti stripova...
STRIPOVI SU OTROV
...i pretnji koju nose američkoj omladini.
ŠTA RODITELJI NE ZNAJU O STRIPOVIMA DR FREDRIK VERTAM
Vertam se silno trudio.
Pronašao bi sliku Brusa Vejna i Dika Grejsona
i pripisao im homoseksualne namere.
Dr Vertam je odlučio da nema razloga da dva mladića
žive zajedno i vežbaju zajedno,
i oblače se u uske kostime,
osim ako se nešto ne događa među njima.
U "Zavođenju nevinih" tvrdio je
da stripovi "Betmen" i "Čudesna žena" podstiču čitaoce da postanu gej.
U slučaju "Čudesne žene", to je možda i osnovano.
Po celoj Americi su spaljivani stripovi.
Braća i sestre su cinkarili jedni druge roditeljima
koji bi onda pronalazili gomile
skrivenih stripova pod krevetima, u garaži ili na tavanima.
Bilo je oko 400...
Strah od federalne istrage
i uplitanja vlade, nagnao je "Di-Si" i druge izdavače da reaguju.
Godine 1954, osnovali su regulatorno telo CCA
u nastojanju da se autocenzurišu i sačuvaju svoje poslove.
Niste mogli da objavite strip
koji je u naslovu imao reči "horor", "teror", čak i "zločin".
Morali su da se postaraju da dobro uvek nadvlada zlo.
OVO SE NE MOŽE PRIKAZATI
Niste smeli da pominjete razvod,
ni da prikažete policiju u lošem svetlu.
"DIK TREJSI"
Žene ne smeju da budu prikazane u stripovima na istaknutim položajima.
Nema zombija, nema duhova.
To je bilo gušenje kreativnosti.
Stroga cenzura je lobotomizovala žanr superheroja.
Mnogi izdavači su se povukli,
a umetnici su oskudevali u poslu.
Taj odbor i progon stripova
učinio je da se tvorci stripova osećaju potlačeno.
To nisu bila srećna vremena za stripove.
Nisu se hvalili svojim poslovima.
To nije bila ugledna profesija.
Ti ljudi u odelima, koji su izgledali kao agenti osiguranja,
ulazili bi i tajno crtali stripove
osam sati dnevno i onda se vozom vraćali kući.
To je usamljenički posao.
Satima radite sami,
i svašta vam se mota po glavi...
KARMAJN INFANTINO CRTAČ
...jer razmišljate o spoljašnjem svetu.
A vi niste deo njega.
Vi živite u izmišljenom svetu koji stvarate na papiru.
Bili smo pomalo zabrinuti,
kuda vodi izdavanje stripova?
Tako smo održavali sastanke da smislimo koji nam je sledeći korak.
DŽULIJUS ŠVARC UREDNIK, "DI-SI KOMIKS"
Morali smo da smislimo nove ideje.
Dok mašta crtača i pisaca nema granice,
urednici su nosili sav teret
zaštite kreativnosti od početne ideje do profita.
Bila sam urednica i honorarni pisac.
Ali tamo su svi bili muškarci.
Bilo je teško sprijateljiti se s tim muškarcima
jer su mislili: "Šta će ona ovde?"
BARBARA FRIDLANDER PISAC, "TAJNA SRCA"
Bili su veoma strogi prema crtačima,
jer su želeli dobre priče, želeli su dobre crteže,
i vikali su ako ne dobiju ono što žele.
Urednik je kao general u vojsci.
"ČUDNE AVANTURE"
On osmišljava plan kako da vojska pobedi neprijatelja.
U mom slučaju, ja sam smišljao plan
kako da pobedim javnost.
Morao sam da ih nateram da potroše deset centi na taj časopis.
Očajnički žudeći za uspehom,
Džulijus Švarc je odlučio da vrati davno zaboravljenog superheroja, Fleša,
lika koji se kretao brzinom munje.
"FLEŠ"
Ja sam Bari Alen. Najbrži sam čovek na planeti.
MISTERIJA LJUDSKE MUNJE!
Džuli je rekao: "Opet ćemo raditi superheroje."
A ja sam rekao: "Zaboga." Nisam bio oduševljen tom idejom.
Nisu mi se sviđali superheroji.
To je nezgodno priznati, ali nisam voleo da ih crtam.
Ne znam. Bili su mi previše razmetljivi.
Uprkos njegovom otporu, sofisticirani crteži Karmajna Infantina
i osećaj za proporcije uklopili su se u temu naučne fantastike.
To se pokazalo neodoljivim generaciji koja je odgajana na hemijskim kompletima.
Džuli je ubacio nauku u te likove
u vremenu koje je obeleženo mlaznjacima i istraživanjem svemira.
Iskoristio je
decu koja su želela da budu astronauti i naučnici.
"Fleš" i "Fleš činjenice" su objavljeni zahvaljujući Švarcu...
MAJK KARLIN, KREATIVNI DIREKTOR, "DI-SI"
...kojem je bilo stalo do nauke u naučnoj fantastici.
Meni je to odgovaralo.
Radije bih učio o fizici iz stripa
nego u školi.
Flešov alter ego,
forenzički naučnik u policiji, Bari Alen, bio je prizemniji,
za razliku od mitskog stava "Di-Sijeve" trojke.
Supermen je bio poseban. Vanzemaljac s druge planete.
Ne možete da budete Supermen.
GREG BERLANTI PRODUCENT
Betmen je imao sve i svašta, ali bio je bogataš.
Ali Fleš je bio nekako poput nas.
Prosečan momak koga je sasvim slučajno
pogodio grom,
sećam se da sam kao dete pomišljao:
"Možda i mene udari grom. To bi moglo da se dogodi.
Onda bih postao superheroj."
Kad sam čitao "Fleša", nije bila reč
samo o momku koji je brz, on je bio čovek koji može da putuje kroz vreme...
DŽEF DŽONS PISAC, "FLEŠ"
...prelazi u druge dimenzije i paralelne svetove.
Fleš je pokrivao sav prostor i sve vreme.
Godinu 1961. je označio veliki prasak kreativnosti.
Džulijus Švarc je uveo revolucionarnu ideju u stripove,
postojanje paralelnih svetova.
Ta teorija je dozvoljavala da različite verzije
istih likova sreću jedni druge.
Iz tog koncepta, izrastao je multiverzum
koji je odredio priče o superherojima u dolazećim godinama.
Sada svi govore o paralelnim univerzumima.
Tada nije mnogo ljudi pričalo o tome.
I da dete otkrije takvo nešto,
to je bilo neverovatno.
Kao kad bi vam neko ubacio štap dinamita u uho,
zapalio ga i razneo vam glavu.
Reč je o ideji da nismo sami.
Da, živimo u ovoj stvarnosti, ali ima bezbroj višestrukih stvarnosti
koje u osnovi postoje jedna pored druge.
I u tim alternativnim stvarnostima,
imamo čuvene verzije naših likova,
ali na drugim Zemljama, oni su možda negativci
ili su venčani i imaju decu.
To zaista proširuje našu sposobnost da ispričamo različite vrste priča,
ali da zadržimo suštinu čuvenih likova.
"ZELENI FENJER"
"Di-Si" je otvorio katalog neiskorišćenih likova
i brzo ih ponovno oživeo.
Ova renesansa je označila srebrno doba za industriju,
eru definisanu izvanrednim crtežima i primamljivim naslovnicama.
Mnoge je izradio crtač Džo Kjubert,
poljski imigrant koji je probijao granice vizuelnog pripovedanja.
Pripovedanje zvuči lako, ali verujte mi, to je zaista teško.
ENDI KJUBERT CRTAČ, "BETMEN I SIN"
Izuzetno je teško.
Moj otac je mogao da crta i štapom, pa bi vam ipak bilo jasno šta crta.
Bio je tip osobe, dok sam odrastao,
koji nije trpeo mnogo toga.
Bilo je to poput odrastanja uz Narednika Roka.
Mračni crteži Džoa Kjuberta
doneli su životnost i emociju u "Di-Sijeve" ratne stripove,
žanr za one koji su više voleli realnost
od fantazija o superherojima.
Smešteni u vreme svetskih ratova,
njihova popularnost je rasla uvođenjem Narednika Roka,
stoičke figure Džona Vejna koji je predstavljao...
ZASLUŽUJE LI IJEDAN VOJNIK ORDEN ZA UBISTVO?
...moralnu stranu rata i unutrašnjih sukoba kroz koje vojnici prolaze.
Na kraju se svaki strip završavao natpisom:
"Nemojmo više ratovati."
I to su postale priče koje ne veličaju rat...
TOM KING PISAC, "ČUDNE AVANTURE"
...već ratne priče o tragediji rata.
Stil mog oca je bio impresionistički.
Izvanredno je prikazivao emocije likova,
svega onoga što osećaju.
Morate da osetite crtež na kojem radite,
a to nije lako uraditi.
Trudim se da se potpuno predam priči.
DŽO KJUBERT CRTAČ, "NAŠA VOJSKA U RATU"
Rano sam naučio da je to najvažnije u ovom poslu.
Nije tu reč o slikanju lepih crteža.
Sjajno je ako to umete.
Ali u našem poslu je najvažnije pripovedanje priča.
Mi smo komunikatori, pripovedači.
Strip je medijum kao nijedan drugi.
Tu postoji intimnost koja nije prisutna
u filmovima i na televiziji.
Sa stripovima, vi odlučujete o tempu kojim ćete da upijate priču.
Ima nečega u stripovima što vam dozvoljava
da postanete sastavni deo toga.
To bi moglo objasniti zašto su obožavaoci tako halapljivi,
i shvataju ih tako lično jer njima to jeste lično.
Oni su lično upleteni u te priče.
Razumljivo je zašto ih ljudi toliko vole.
Tokom 1950-ih i '60-ih,
ljubav i žudnja dovukli su devojke u jatima
ljubavnom žanru koji je bio u ekspanziji.
"SRCOLOMCI"
Bili su divno nacrtani i mogli ste da se poistovetite s pričama.
IZGUBILA SAM GA JER SAM SE... BOJALA DA GA VOLIM!
Kome to nije slomljeno srce?
Ko nije voleo nekoga, pa mu ta ljubav nije bila uzvraćena?
SVIRAJU SVADBENI MARŠ, ALI JA NE MOGU DA ODEM TAMO...
Toni Abruco, koji je bio divan umetnik,
htela sam da radi samo za mene
zato što je crtao tako divne i osećajne likove.
Godine 1962, "Di-Sijev" umetnik, Toni Abruco,
nacrtao je devojku kako se utapa u broju 83 "Tajnih srca".
Godinu dana kasnije, njujorški pop umetnik
pod imenom Roj Lihtenstajn, pretvorio je taj isti crtež
u jedno od svojih najpoznatijih dela.
Pregledam stripove u potrazi za materijalom
koji mi može poslužiti za sliku...
ROJ LIHTENSTAJN POP UMETNIK
...bilo zbog vizuelnog efekta ili efekta
koji stvara ispisana poruka, koju retko izmišljam sam.
Mislim da ne bih mogao da ih izmislim.
Znam da su me optuživali
da kopiram tuđe radove,
i svakako tako izgleda.
"Žena koja se davi" je potekla iz stripa "Tajna srca".
Isprva ste polaskani, ali onda se osetite iskorišćeno.
Pošto niko to nije tumačio kao ukradenu sliku,
to je bilo njegovo umetničko delo.
Trideset pet miliona, 36 miliona, još smo na 36 miliona...
AUKCIJA U "KRISTIJU"
Trideset sedam miliona, 38 miliona.
Trideset osam miliona dolara.
Uzmeš crteže koje su ti momci nacrtali,
za koje su plaćeni 15 dolara po stranici,
i u suštini samo uvećaš njihov rad.
Mnogim crtačima bilo je teško da to prihvate.
Bilo da je reč o intelektualnim delima ili ne,
Amerikanci su jurili umetničke trendove
većom brzinom nego ikad.
Tokom '60-ih, kontrakultura je gurala pop kulturu da odražava tekuća vremena.
I time je pokazala da "Di-Si" ne ide u korak s vremenom.
Rastući konkurent iskoristio je tu situaciju, "Marvel".
Glavni urednik, Sten Li, postarao se da njegovi heroji
izgledaju savremeno na prodajnim policama,
i time je stvorio uslove za doživotno rivalstvo.
Pre mnogo godina, čitaoci su bili zainteresovani za običnu fikciju...
STEN LI
...i naši zlikovci su bili samo ludaci koji žele da vladaju svetom.
Ali danas, naše čitaoce zanimaju stvarni problemi
i otkrivamo da su naši zlikovci danas vrsta ljudi
koja možda izaziva rasne nerede ili podstiče sukobe
među različitim klasama.
"Marvel" je postizao uspeh. To je bilo vreme promena.
Njihovi superheroji su imali svoje ekscentričnosti.
I bili su pomalo blesavi.
Bili su čudni. U početku se čak nisu ponašali mnogo herojski.
Borili su se jedni protiv drugih, koškali su se,
bili su sitničavi, razboljevali su se,
bili su ljubomorni jedni na druge.
Ti likovi su mogli da budu vi.
"Marvel" je bio fokusiran na to da prikaže svet pred vašim prozorom.
Njihove priče su se odigravale u Njujorku.
"Di-Si" je ustanovio sve konvencije žanra superheroja,
a "Marvel" se probio rušeći te konvencije.
Ne bi mogli to da urade da "Di-Si" nije prvi odredio:
"Ovako izgleda superheroj. Ovo radi superheroj."
"Di-Si" je smatrao da je "Marvel" prolazna moda.
Pogledali bi stripove i rekli: "Ovi crteži su loši.
Zbog toga im se prodaju stripovi, to je loša umetnost."
"Di-Si" kao kompanija nije razumela šta se događa.
Nisu shvatali
šta to "Marvel" radi dobro, a što oni ne rade.
Njihova kompanija je bila dominantan igrač.
Ali "Marvelovi" stripovi su jačali, dok "Di-Sijevi" nisu.
Supermen, Betmen i Čudesna žena su u tom periodu bili dosadni.
Heroji su više ličili na vesele autoritarne figure,
postali su očinske figure.
Prvobitno zamišljen kao osvetnik
koji je sejao strah u srca kriminalaca,
Betmen iz '50-ih i '60-ih
igrao se u šarenom i nerazvijenom svetu fantazije.
Interesovanje i prodaja su opali.
Kako se njegovo otkazivanje približavalo, bačen mu je pojas za spasavanje
kad je "Di-Si" dao prava za prikazivanje igranoj TV seriji.
Kada se pojavila TV serija "Betmen",
te hladne zimske noći u januaru 1966,
ja sam imao 14 i po godina. Bio sam vatreni obožavalac stripova.
Niko nije bio uzbuđeniji od mene što serija "Betmen"
dolazi na male ekrane.
Zapamti, Robine, uvek gledaj na obe strane.
Nije bilo ničega tako kreativnog na televiziji,
a ta serija je bila detaljno razrađena.
Vizuelni identitet je bio rešen, ton dijaloga takođe.
Gluma je bila potpuno primerena seriji.
Odgurni se, Robine.
Vrlo sam ozbiljno shvatao tu seriju.
Uopšte nisam uviđao da je smešna.
Za mene tu nije bilo ništa komično.
Bio je to odličan uvod u Betmenov svet.
Ljudskih ti bisera, Betmene.
Ispravka, Robine, biseri dolaze iz ostriga.
A ti si izašao iz ove školjke.
Nakon 20 minuta, tresnulo me je. Jaoj!
Bum!
Tras!
Bože mili. Ovo je komedija.
Oni se sprdaju s Betmenom.
Ceo svet se smeje Betmenu.
I to me je ubilo.
Vilijam Dozijer, izvršni producent "Betmena",
nije pročitao nijedan broj stripa "Betmen" kad je dobio taj posao.
Prilično očigledna ideja bila je da ga prikažemo tako konzervativnim...
VILIJAM DOZIJER IZVRŠNI PRODUCENT, "BETMEN"
...i ozbiljnim i klišeiziranim,
tako preteranim,
ali da to ipak uradimo sa izvesnom elegancijom i stilom
da bude smešno.
Da bude toliko otrcano i loše, da postane smešno.
Svetog mu pajaca u kutiji!
Za mnoge ljude, veseo, srećan, TV Betmen je bio distrakcija,
i to dobra distrakcija.
Svima nam je u nekom trenutku potrebna distrakcija
od onoga što se dešava u stvarnom svetu.
Došla je ta potpuno besmislena serija,
bila je šarena, učinili su je zabavnom,
i učinili su je pomalo subverzivnom.
Deca cveća misle da smo kul, čoveče. Zanimljivi smo im, znaš?
Iako to možda ne razumeju prizemniji umovi,
na svoj način, rade koliko mogu
da isprave svetske nevolje ljubavlju i cvećem.
Dok su se lude avanture i Betmenove naprave dopadale deci...
BETMOBIL BET-TRAGAČ
...odrasli su uživali u humoru i seksualnim aluzijama.
Želiš li da uđeš na čašu mleka s kolačićima?
Čovek ne može da živi samo od borbe protiv zločina.
Iako je Betmen izazvao nalet kratkotrajnog uzbuđenja,
TV serija se pretvorila u parodiju,
i gledaoci su se osuli.
TV mreža je otkazala to ludilo puno doskočica
nakon samo tri sezone.
Istinsko kreativno otkriće serije prepoznato je
tek decenijama kasnije: da svaka izvedba Betmena
može da ima drugačiji ton.
Ako pogledate Betmena koji je stvoren 1966,
to nije isti Betmen kojeg imamo danas.
Uvek je bilo trenutaka kada su umetnici
želeli da urade nešto drugačije.
Da. Pogledajte to. To je sjajno.
Hteo sam da snimim priču u kojoj se lik Betmena transformiše.
MET RIVS REDITELJ, "BETMEN"
Hteo sam da snimim nesavršenog Betmena.
Hteo sam da postavim lik u okruženje u kojem nije dosad bio,
da ga uronim u noar,
i prikažem kao najvećeg detektiva na svetu.
Prvih dana snimanja
otkrivali smo kako će Betmen zvučati,
i kako će se ostali likovi odnositi prema njemu.
Policija.
Kako maskirani čovek u plaštu uđe na mesto zločina,
i kako to učiniti stvarnim?
Snimanje ove scene je bilo veoma izazovno
i suštinski je odredilo ton celog filma.
Ne teraj me da te povredim.
Pazi se.
Znaš kakav me glas bije?
Postoje određene stvari koje možete da uradite u filmu o Betmenu.
Morate da se uštinete jer shvatite:
"Treba nam naša verzija Betmobila."
Kao dete, obožavao sam "Betmena" iz '66. Obožavao sam Adama Vesta.
I njegov Betmobil "futura", taj prototip,
mislio sam da je to najgotivniji automobil na svetu, s vatrom koja šiklja pozadi.
I znao sam šta želim, moćan auto.
Hteo sam da osetite da je potpuno stvarno.
Snaga ovog filma ogleda se u tome što prikazuje...
ZOI KRAVIC GLUMICA, "BETMEN"
...svaki veliki trenutak, ali sve deluje uverljivo.
Zaista je posvećen tome da sve deluje stvarno i motivisano emocijama.
Priča je psihološka.
U osnovi se bori s događajima iz prošlosti.
Ima jaku želju da sredi svoj život.
To je za mene suština snimanja filmova.
Pokušavate da ispričate priču jer, na taj način,
donosite red i smisao u svetu.
Amerika 1968. doživljava previranja.
U društvu obeleženom Vijetnamskim ratom,
nemirima zbog građanskih prava i socijalne nepravde,
"Di-Sijevi" likovi ostaju gluvi na sve.
Suočili su se sa sopstvenom stvarnom opasnošću, da postanu prošlost.
BETMEN UMIRE!
Zarađuje se novac od prodaje prava, zarađuje se na igračkama.
BET-MEGAFON
Novca nema u stripovima. Oni samo podstiču prodaju reklamne robe.
"Di-Si" je zaradio 75 miliona od prodaje Betmenove reklamne robe,
što je ogroman iznos za to vreme,
i cifra koju je mudri predsednik, Džek Libovic, iskoristio.
DŽEK LIBOVIC
Godine 1969, "Di-Si" je bio meta korporativnog preuzimanja
zbog svog potencijala za prodaju prava, ne zbog stripova.
Nastupalo je potpuno novo doba.
Ljudi su se plašili, zaista.
Nisu znali kakvi će im poslovi biti nakon toga.
Libovic je izbacio veći broj legendi "Di-Sija",
uključujući tvorca Betmena, Bila Fingera, koji je umro u siromaštvu 1974.
Džeri Sigel i Džo Šuster više nisu radili u kompaniji.
Nekoliko ozlojeđenih tužbi oko autorskih prava za Supermena
uništilo je njihov odnos.
Porodična atmosfera popustila je pred korporativnim ustrojstvom.
Moć koju su nekada imali superheroji preuzeli su novi izvršni direktori,
"Vorner komunikacije".
Kupili su "Di-Si komiks" iz jednostavnog razloga.
Želeli su prava na Supermena.
Smatrali su da je to jedini lik iz stripa
koji je sposoban da iznese visokobudžetni film
i reklamnu robu koja bi išla uz njega.
Samo ako gledate na to iz ugla tog vremena,
stvari će vam biti jasne.
Niko nije razumeo vrednost ovih likova,
niti je mislio da su vredni.
Omalovažavali su tvorce, uopšteno govoreći,
i nisu videli nikakvu vrednost u tome.
Dani "Di-Si komiksa" su bili odbrojani,
i sudbina njegovog univerzuma bila je nesigurna.
Ako Amerika može da pošalje čoveka na Mesec,
koliko je teško vratiti superheroje u žižu interesovanja?
To je zvučalo kao posao za...
Obožavaoce.
Prevod titlova: Marija Vasiljević