Tokom istorije, postojali su univerzalni likovi
o kojima smo ispredali priče
da bismo iskazali moralna stanovišta
ili izazove sa kojima se suočavate.
To su bili religiozni likovi,
mitski likovi, kraljevi i kraljice.
Danas su to superheroji
i zato toliko verujem u njih.
Heroizam je vrlo jednostavan.
Svaki put kad neko postupi hrabro u trenutku kad je uplašen
u ime nečega dobrog.
U filmovima,
superheroji su uzori vrline,
simboli naših najviših ideala.
Postala sam opsednuta stripovima
kad sam počela da ih istražujem.
I oduševili su me.
Još se igram akcionim figurama, čoveče, neprestano.
Ne prođe ni dan
da ne vidite nekog u majici s likom Betmena.
Ali za skok s papira na ekrane bile su potrebne decenije,
i mnogo ubeđivanja.
Nije bilo mnogo adaptacija stripova
tokom '80-ih i '90-ih jer mnogi ljudi u Holivudu
nisu verovali u izvorni materijal.
Direktori studija su nipodaštavali tvorce
i govorili da likovi iz stripova
ne vrede previše.
Kad je Holivud shvatio da superheroji treba da lete,
strastveni tvorci
transformisali su stripove iz dečje igre
u sofisticiranu zabavu za odrasle.
Ljudi kojima su likovi isuviše dragoceni
nikada neće preći granice.
Bilo je nečega u tim rečima i crtežima.
Bilo je tako pametno i izazovno.
Taj buntovni duh,
uz odanost doživotnih obožavalaca,
doveli su superheroje u centar pop kulture
i naše kolektivne mašte.
Kako bi to izgledalo kad bih ja mogao da budem heroj,
kad bih mogao da promenim svet?
To je u srži priča o superherojima.
Nešto u našem moralnom kompasu
govori nam da je u redu želeti da se borimo za ono što je ispravno.
To je prava moć. To znači biti superheroj.
SUPERMOĆNI PRIČA O "DI-SIJU"
Prvi strip koji je adaptiran za film...
"AKCIONI STRIPOVI"
...nije bio onaj kog biste očekivali.
Kapetan Marvel je imao sve Supermenove moći...
"VIZ STRIPOVI"
...i prodavao se bolje od njega 1940-ih.
Strip je ispredao priču o dečaku koji bi se pretvorio u superheroja
uz pomoć jedne reči.
Šazam!
I 1941. godine, Kapetan Marvel je dobio serijal od 12 nastavaka...
"AVANTURE KAPETANA MARVELA"
...koji je zapanjio mladu publiku na subotnjim matineima.
Ali trebalo je 78 godina, promena imena i kratko prikazivanje na TV-u
da Kapetan Marvel dođe na filmska platna 2019...
Kao "Šazam!".
Film je oživeo bezvremenu priču
o nemoćnom dečaku koji postaje supermoćni čovek.
Šazam!
Svako u nekom trenutku života...
ZAKARI LIVAJ GLUMAC, "ŠAZAM!"
...sanja da postane neko poput superheroja.
Da bude jači, brži ili veći junak u svetu.
Svi ruke ovamo.
Šazam!
Ovaj film se povezuje sa unutrašnjim detetom u svima nama.
Ide kamera, molim vas!
Snimamo, ljudi.
DANAS
Hajde, familijo, znate koliko je sati.
Upadaj.
Kad govorimo o nastavku,
to mi je bio jedan od omiljenih setova
na kojima sam radio u životu.
Meri, kako to da si zaposlena? Čudesna žena nije!
Prekini. -Ozbiljno.
Misliš da nosi naočare
i niko je ne prepoznaje i da je računovođa?
Prekini.
To je veoma zabavna uloga jer mogu da izigravam dete.
Bez panike! To sam ja, Bili.
A video-igrice me drže u tom detinjastom modu.
Kad vam je posao da glumite dete,
onda želite da zadržite to razigrano raspoloženje.
Ne bi trebalo da imam osećaj da radim.
Oblačimo kostime i igramo se heroja, i još nas plaćaju za to.
Posle prvog filma bilo je sjajno
slušati ljude dok izlaze iz bioskopa,
i kako su se oraspoložili.
Osećali su se opuštenije.
Toliko toga je loše u svetu u ovom trenutku,
a mi imamo priliku
kao umetnici, stvaraoci i zabavljači
da malo olakšamo taj teret, makar malo.
I moramo to, jer je svet sada mračan.
"ŠAZAM!"
Pedeset godina pre nego što je "Šazam" došao na platna,
svet je bio na rubu ambisa.
Hoćemo mir odmah!
Kao mlada osoba,
imali ste osećaj da nigde nema odgovora.
Šta možete da učinite u svetu kad postoji preovlađujuća kultura
u kojoj neprijatelj ponekad nema lice?
Kako se boriti protiv toga?
MARTIN LUTER KING UPUCAN U MEMFISU BELAC OSUMNJIČEN, DŽONSON POZIVA NA MIR
Tada sam počeo da osećam...
MAJKL JUSLAN PRODUCENT, "BETMEN"
...da sam prerastao svoje stripove.
I upravo u to vreme,
"Marvelovo" doba je istinski eruptiralo.
Dok je "Marvel" objavljivao svog prvog crnog superheroja
i bavio se hitnim društvenim problemima,
prenaglašene ludorije "Betmena" Adama Vesta
delovale su neprimereno i bolno dosadno.
U tom trenutku, sredinom '60-ih,
osim nekolicine nas pravih čitalaca stripova,
svet je percipirao Betmena na osnovu te serije.
I to je ono što je mene najviše uznemirilo.
"BETMEN"
Tad sam se zakleo.
Nekako, jednog dana, na neki način,
pokazaću svetu pravog Betmena.
MAJKL E. JUSLAN
Mladi obožavaoci poput Juslana,
vođeni svojom dubokom ljubavlju prema likovima
i odanošću medijumu,
započinju novo doba u američkim stripovima.
Svaki naraštaj zaslužuje da ima likove
koji se uklapaju u njegovu generaciju.
Kao deca tokom '60-ih, želeli smo...
MARV VULFMAN PISAC, "KRIZA NA BESKRAJNIM ZEMLJAMA"
...da ispričamo važne priče.
Nismo mi bili sledeći Mladoturci koju planiraju revoluciju,
ali, s druge strane, ipak smo to i bili.
POL LEVIC IZDAVAČ, "DI-SI KOMIKS"
Ispipavali smo teren.
Pisac Deni O'Nil i crtač Nil Adams
odlučili su da promene sadržaj stripova
donoseći stvarni svet u svoje slike.
Odabrali su dva superheroja koji nisu imali mnogo uspeha.
Zeleni strelac, koji je predstavljao liberalne poglede,
i Zeleni fenjer, s konzervativnim,
seli su u kamionet i krenuli na put otkrivanja Amerike.
U više od 14 delova, Zeleni fenjer i Zeleni strelac
suočavaju se s velikim nacionalnim pitanjima,
poput prenaseljenosti, diskriminacije,
zagađenja i zavisnosti od droge.
Obojica smo odrasli u vremenu u kojem smo odrastali,
i bili smo besni na društvo.
To je bilo vreme promene, setite se '60-ih,
velikih promena u Americi, i to je sve bilo tu...
NIL ADAMS CRTAČ, "ZELENI FENJER/STRELAC"
...u tom stripu. Pred vašim očima.
KRIVI! ZAVERENIČKI TRIO OSUÐEN NA SMRT!
Bila je to prekretnica za "Di-Si komiks",
koja je počela da se odražava i na druge stripove i druge heroje,
bili su smeli i odvažni.
Čuveni "Marvelov" crtač, Džek Kirbi, došao je u "Di-Si" 1970.
da napiše svoju duhovnu sagu "Novi bogovi".
"NOVI BOGOVI"
To je bio njegov ep, ponovno ispredanje Biblije.
Ovako je sve počelo. Tako će se sve završiti.
TOM KING PISAC, "GOSPODIN ČUDO"
Ovako izgleda dobro, a ovako zlo.
Svaka stranica ima hiljadu ideja koje mogu da pokrenu još hiljadu priča.
To je najinspirativnije umetničko delo.
Godine 1972, Len Vin i Berni Rajtson
prišili su dušu heroja telu čudovišta
u "Stvorenju iz močvare".
Rajtsonovi crteži bili su emotivni,
čudni i lepi u isto vreme.
A Lenov tekst bio je prožet petparačkom poezijom.
Taj klasik i dalje smatram jednim od najboljih stripova...
DŽ. M. DEMATEIS PISAC, "LIGA PRAVDE"
...koje je "Di-Si" objavio do sada.
Ali u kratkovidom pokušaju da osavremene člana panteona "Di-Sija",
muški urednici su oduzeli Čudesnoj ženi njene supermoći
i poslali je na kung-fu.
Uklonili su joj kostim.
DŽIL TOMPSON CRTAČ, "ČUDESNA ŽENA"
Trebalo je da postane kul Dajana Prins.
Ona je poput špijuna. Moderna.
Ona je uzbudljiva.
Ali meni se nije čitao takav strip.
Šta želite? -Želimo jednaka prava!
Kada to želite? -Odmah!
"Di-Sijev" promašaj je zapao za oko
novom vođi feminističkog pokreta.
Gloriji Stajnem.
Čudesna žena je bila feministkinja.
GLORIJA STAJNEM OSNIVAČ, MAGAZIN "GOSPOÐA"
Upravlja se snagom, pravdom i ljubavlju
i trebalo je da bude protivotrov nasilju
u stripovima kojima dominiraju muškarci.
Mislimo da bi bilo zanimljivo da je kandidujemo za predsednicu.
Piše: "Mir i pravda u '72."
Kad ste to već pomenuli, pokažite je kameri.
"GOSPOÐA" ČUDESNA ŽENA ZA PREDSEDNICU
U prvom broju magazina "Gospođa"
objavljen je esej o Čudesnoj ženi
kao modelu snage i nezavisnosti.
"Di-Si" je shvatio poruku.
Čudesna žena se povratila.
I nekoliko godina kasnije,
"Ej-Bi-Si" je počeo da traži savršenu glumicu
da oživi mitsku figuru na TV-u.
Mogla sam da osmislim svoj lik.
Niko je nije tumačio pre mene.
LINDA KARTER GLUMICA, "ČUDESNA ŽENA"
Nisam imala predstavu šta radim.
Bila sam pomalo naivna.
Podrobno sam istražila mitologiju
i kako bih ja mogla da doprinesem liku.
Ništa to nije bilo zapisano.
Proučavala sam Beti Fridan,
Gloriju Stajnem, sufražetkinje.
Feminizam tipa "ja sam žena i urlam",
to je bila Čudesna žena.
"ČUDESNA ŽENA"
U jesen 1975,
čuvena Čudesna žena Karterove došla je na TV ekrane,
uzbuđujući mlada srca širom nacije.
Nije postojao uzor na koga biste se ugledali.
A ja sam bila u uzrastu
kad je bilo vrlo važno glumiti da ste neko drugi na igralištu.
PETI DŽENKINS REDITELJ, "ČUDESNA ŽENA"
Sva deca bi istrčala napolje i glumila Supermena, Hi-mena
ili nekog sličnog.
A kad je izašla "Čudesna žena",
bilo je to takvo otkrovenje...
...da ste iznenada poželeli
da vi glumite Čudesnu ženu.
Dobila sam priliku da iskusim isto što i dečaci,
ali ne na dečački način.
Ispunila mi se želja.
Svi možete da budete ono što istinski želite.
Svi ste vrlo posebni.
I svi ste drugačiji.
Linda je bila primer žene kakva želite da budete.
Nisam glumila Čudesnu ženu.
Glumila sam samo Dajanu.
Suština Čudesne žene
jeste to što ste mogli da se poistovetite s njom kao Dajanom.
Linda Karter je čuvena po tome što je izmislila okret
kad se pretvori iz Dajane Prins u Čudesnu ženu u TV seriji.
Taj bljesak svetlosti
i transformacija iz jednog običnog lika
u tu moćnu superheroinu,
podsećao me je na moć da postaneš nešto veće od sebe.
FIL HIMENEZ PISAC/CRTAČ, "ČUDESNA ŽENA"
Čak i kad sam bio mali, meni je to mnogo značilo.
Razumeo sam to.
Nije bilo važno to što je žena obukla kostim superheroja.
Važno je bilo na neki način uveriti svet
da postoji bolji način.
Zaista verujete da ljudi mogu da nauče da postanu bolji?
Da.
U mom rodnom kraju, učeni smo da dobro mora da nadvlada zlo
i da žene i muškarci mogu da nauče.
Poruka "Čudesne žene" o jednakosti odjeknula je celim svetom.
Za to vreme, kod kuće,
još jedna popularna serija iznedrila je ceo odred superheroja
čije avanture su isticale vrednost timskog rada.
"SUPER-PRIJATELJI"
U velikoj dvorani Lige pravde,
okupila su se četiri najveća superheroja na svetu.
"Super-prijatelji" su bili prvo TV okupljanje ovih likova.
Bio je to prvi put kad nisi gledao samo priču o Supermenu,
ni o Čudesnoj ženi,
niti o Betmenu,
već o svim tim likovima na okupu.
Jasno je zašto kao odrasli svi želimo da snimamo
serije i filmove o stripovima.
Ali mnogim čitaocima stripova,
četvrti član ovog superherojskog tima iz snova
još uvek je delovao kao levo smetalo.
Ako moja vodena telepatija radi na ovim čudnim egzorijanskim ribama,
trebalo bi da uspem da zaustavim Darkonove ljude.
Akvamen je smatran nebitnim likom.
Sećam se kad sam počeo da pišem za strip "Akvamen"...
DŽEF DŽONS PISAC, "AKVAMEN"
...ljudi bi me pitali: "Zašto traćiš vreme na Akvamena?"
Ali kao piscu, mnogo mi je zabavnije
da zaronim u neki manje bitan lik
i dobro ga sagledam iznutra
jer to niko pre mene nije uradio.
Ako pogledam Akvamena i kažem da su njegov svet i njegove priče
jednako bogate i duboke kao Betmenove i Supermenove,
kakve su onda one?
Džef Džons je 2011. iznova ispričao Akvamenovu priču
i ispunio svet nedovoljno voljenog heroja
na kopnu i pod morem.
Džonsov strip je postao šablon za filmsku adaptaciju 2018. godine
sa zvezdom koja nije mnogo ličila na glavnog junaka,
barem ne na površini.
Rekao sam: "Koga želite da glumim?"
DŽEJSON MOMOA "AKVAMEN"
Kroz glavu mi je samo prolazilo: "Belac, plavokos, obrijan.
Ne ja."
Predstavili su mi projekat. I onda sam rekao: "Bestraga, da."
Otac mu je čuvar svetionika, a majka kraljica Atlantide.
Postoji velika napetost između ta dva sveta.
Odmah sam se poistovetio s time,
pošto sam rođen na Havajima, a rastao u Ajovi,
podeljen između svojih roditelja.
Na kopnu se oseća kao autsajder,
ali u Atlantidi, on je naslednik prestola.
Ta dva sveta mogu da pomirim samo ja,
a ne želim to.
Koliko puta moram da vam kažem? Ne želim da budem kralj.
Mora da nauči da pomiri ta dva sveta,
da bi spasao svet od rata sa Atlantidom.
Akvamenu je bilo potrebno malo podsticaja,
pa sam tumačio ulogu potpuno drugačije.
Idemo. Akcija!
Nadam se da ćemo sve ubaciti.
On je kavgadžija.
Tip koji lupa glave i tuče se po kafanama.
Iz radničke je klase. Oni šljemaju, znate?
Ne pričaju mnogo o osećanjima, i to mi je bilo blisko.
Tvoja majka je oduvek znala
da ćeš ti ujediniti naše svetove.
Samo prestani.
Ali upravo ta slabost, njegova ljudskost, učiniće ga kraljem.
Kralj se bori samo za svoj narod.
Ti se boriš za sve.
"Akvamen", u režiji Džejmsa Vana,
bio je najunosniji film u istoriji "Di-Sija",
zaradivši više od milijarde dolara na blagajnama širom sveta.
Pobeda ovog nekada omalovažavanog superheroja
pokazala je da hit filmovi prema stripovima
treba da krenu od izvornog materijala.
I snažne priče bile su prioritet novom direktoru
koji je došao u "Di-Si" 1976. godine.
Dvadesetosmogodišnja Dženet Kan nije imala iskustva sa stripovima
kad ju je "Vorner" zaposlio da zameni Karmajna Infantina kao izdavača.
Bilo je mnogo straha i prezira zbog mog zaposlenja.
"Kako je ona dospela ovamo?
Ona nije iz ove industrije...
DŽENET KAN IZDAVAČ, "DI-SI" 1976-2002.
...mlada je, i još žena."
To je bila potpuno zatvorena kompanija.
Nikada nije neki autsajder bio na upravljačkom položaju.
Nikada nije žena bila na upravljačkom položaju.
Osim činjenice da je bila pametna i Jevrejka,
nije imala ništa zajedničko sa ljudima
koje je nasledila kao svoj tim.
Zapravo, uprava "Di-Sija" unajmila je Kanovu
zbog prethodnog uspeha sa dečjim časopisima...
"DECA"
...jasnim pokazateljem toga ko su mislili da je ciljna publika.
Stripovi su smatrani jednokratnim, efemernim medijumom, isključivo za decu.
I osećaj sramote je pratio rad u industriji stripova.
Ali došla sam u "Di-Si" osećajući
da su stripovi vid umetnosti.
Naš posao je pripovedanje priča kroz crteže i reči,
i, ako tako posmatramo stripove,
možemo da ispričamo svaku priču.
Jedna neispričana priča već dugo je čekala.
Za pisanje prvog serijala
o afroameričkom superheroju u glavnoj ulozi,
"Di-Si" je unajmio Tonija Izabelu.
Hteo sam da stvorim najboljeg crnog superheroja.
TONI IZABELA PISAC, "CRNA MUNJA"
Hteo sam da bude uzor drugima,
neko na koga bi se deca ugledala.
Bio je olimpijski sportista
koji je salutirao pokretu Crna moć na Olimpijadi.
Ti momci su uništili svoje karijere.
Pa je postao učitelj u školi,
borio se protiv zločina u centru grada.
To je bio Džeferson Pirs, Crna munja.
"Crna munja" je stigao na kioske 1977.
Sećam se da sam otvorio kesu...
DŽON RIDLI - PISAC "DRUGA ISTORIJA UNIVERZUMA 'DI-SIJA'"
...i unutra je bio prvi broj "Crne munje".
Prožeo me je neki nepoznat osećaj.
Mislim da sam prvi put u životu osetio da mi je stalo.
Razumeo sam sve na tim stranicama.
Bila je to ljudska priča,
neposredna.
Društveno-politička.
Bila je sve to.
"Di-Si" se povratio,
ali čak ni novi superheroj
nije mogao da preokrene opadajuće tržište stripova.
Američki novinski kiosci više nisu bili najbolje mesto za prodaju stripova.
Prodaja stripova je padala.
Amerikanci su se selili u predgrađa
gde su lanci marketa odbijali da postave police za magazine.
Stripovi su se vraćali u skladišta, a investicije "Di-Sija" propadale.
Boreći se da se vrati na tržište, Kanova je prionula još jače.
Kompanija je objavljivala nove stripove
u kampanji koju su nazvali "Di-Si eksplozija".
Hajde da preplavimo kioske
izdajući što više stripova.
Dali smo prednost kvantitetu umesto kvalitetu.
Na zimu 1978,
ogromna mećava je prekinula isporuke
dok je rastuća inflacija
pokosila već lošu prodaju stripova.
Preko noći, "Di-Si eksplozija" postala je "Di-Si implozija".
"DI-SI" UVODI NOVU STRATEGIJU ZA DISTRIBUCIJU
Kompanija je otpustila veliki broj ljudi
i naglo otkazala 17 serijala stripova,
uključujući "Crnu munju".
Niko ko je radio u "Di-Siju" sredinom '70-ih
nije mislio da će industrija opstati.
Nešto je moralo da se učini. Moralo se doći do odgovora.
Kako je budućnost "Di-Sija" bila neizvesna,
"Vorner" je prilično rizikovao
filmom o superheroju koji je započeo sve.
Niko nije mislio da će to biti dobar film.
TOM MANKEVIC KREATIVNI SAVETNIK, "SUPERMEN"
Svi su se sećali TV serije "Betmen"
i mislili su: "Ovo će biti preterano,
a ne možemo imati dva sata lepršavosti."
Čak i uz čuvenog scenaristu "Kuma", Marija Puza,
film je imao problema u pretprodukciji.
Neproverena tehnika za letenje
i promena reditelja usred produkcije
doveli su do kašnjenja i probijanja budžeta.
Kad je došao Ričard Doner, novi reditelj,
počeo je da ispravlja stvari,
počevši od tona scenarija.
Imali su drugačiji pristup Supermenu od mene.
RIČARD DONER REDITELJ, "SUPERMEN"
Oni su zamislili nekakvu parodiju parodije.
Rekao sam im: "Ovo je Supermen. On je naša dika."
Bio je deo američke istorije.
To je po meni podrazumevalo realnost.
Plan je bio da ga snimimo kao običnu priču.
"NEVEROVATNE NOVE AVANTURE SUPERMENA"
Dok je scenario prepravljan,
počela je intenzivna potraga
za glumcem koji će otelotvoriti Čoveka od čelika.
Robert Redford, Pol Njuman, i sve druge velike američke zvezde.
Meni je problem bio to što nisam mogao da ih zamislim kako lete.
Ako niste verovali da Supermen može da leti,
onda niste verovali da je Supermen stvaran,
pa sam hteo da uzmemo manje poznatog glumca.
Hvala vam što ste izdvojili vreme za ovaj razgovor.
KRISTOFER RIV PROBNI SNIMAK
Sigurno postoji mnogo pitanja o meni
na koja bi svet želeo odgovore.
Kristofer Riv je bio poznat po svom radu u pozorištu
i u sapunicama,
ali njegov ozbiljan pristup Supermenu
savršeno se poklopio s Donerovom vizijom.
Supermena izdvaja to
što poseduje izvesnu zrelost, pa i nevinost...
KRISTOFER RIV GLUMAC, "SUPERMEN"
...i posmatra svet na jednostavan način.
Kada kaže:
"Ovde sam da se borim za istinu, za pravdu i za američki način",
svi kažu...
Znate? Ali on se ne šali.
Ovaj film je trebalo snimati kao da je veoma važan.
MAJK ČEKINI GLAVNI UREDNIK, "DEN OV GIK"
Kao da je to važan deo američke mitologije.
Usput, "realan" ne znači "mračan".
Već "emocionalno realan".
I kod "Supermena"
imamo običnu publiku koja reaguje na nešto neobično.
Bože, pogledajte gore.
Koji je to đavo?
Smirite se, gospođice. Držim vas.
Vi držite mene? A ko drži vas?
"SUPERMEN" SPEKTAKULARNA ZABAVA ZA SVE
POGLEDAJ! SUPERMEN HITA U POMOĆ
SUPERMEN ULEĆE U SRCE AMERIKE
"Supermen" je zaradio trista miliona na blagajnama,
osvojio Oskara za specijalne efekte
i pokrenuo niz visokobudžetnih nastavaka.
Dana 26. januara 1979...
MARK VEJD PISAC, "SUPERMEN"
...otišao sam da pogledam film.
Ušao sam bez ikakvog plana,
ne znajući šta da očekujem, ne razmišljajući o tome.
Kao dete nisam imao prijatelje
zato što sam stalno menjao škole.
Ušao sam u tu bioskopsku salu
osećajući se kao da nikog nije briga za mene, niko me nije video ni čuo.
Ali Supermen brine o svima.
Njega ne zanima da li ste bogati ili siromašni
ili odakle dolazite.
I izašao sam iz te sale uveren,
šta god da budem radio ostatak života,
da će to morati da ima neke veze sa Supermenom.
"SUPERMEN 2" PREMIJERA - SPECIJALNA OLIMPIJADA
Da film sa Krisom Rivom nije bio uspešan te godine,
"Di-Si" bi možda završio
se veoma ograničenim brojem izdanja
i kompanija ne bi preživela.
Koristeći "Supermenov" uspeh,
"Di-Si" je osmislio novi način da pristupi čitaocima.
Prodavnice stripova su počele da se otvaraju 1970-ih
kao mesto za mlade obožavaoce da kupuju, razmenjuju i polemišu
o starim izdanjima stripova.
Do početka 1980-ih, usled potražnje starijih čitalaca,
otvorene su nove prodavnice širom zemlje.
To je zaista postalo novo lice distribucije stripova.
Spaslo je stripove od zaborava.
Stripovi su bili vrlo popularni.
Ali za mnoge, "Di-Sijeve" zamršene i nedosledne radnje bile su prepreka.
Mnogi "Marvelovi" obožavaoci
nisu razumeli o čemu govori "Di-Si",
nisu razumeli zašto imaju
toliko mnogo likova koji su zapravo svi isti.
Imali smo multiverzum.
Ta reč je danas uobičajena, ali tada nije bila.
I iznenada mi je sinulo, moramo to da promenimo.
Iznova izgradimo univerzum, danas.
Moralo je da bude revolucionarno.
Bilo je potrebno da ljudi reaguju:
"Bože, jesu li ozbiljni?
To će da urade?
To je nemoguće."
U najvećoj promeni u istoriji "Di-Sija",
Marv Vulfman i crtač Džordž Perez
okončali su "Di-Sijev" multiverzum u dvanaest brojeva
u kojima su ukinuli sve likove i svetove
dok nije ostala samo jedna Zemlja.
Hrabro su odlučili:
"Uklonićemo sav teret.
Počećemo iznova i objedinićemo ih u jednom univerzumu."
Objavili su "Krizu na beskrajnim Zemljama" i Fleš je umro na kraju.
To je bio prvi put da sam plakao nad stripom.
GREG BERLANTI IZVRŠNI PRODUCENT, "UNIVERZUM STRELE"
Sećam se da sam tada shvatio koliko sam povezan s tim likom.
Morao sam da se vratim unazad i saznam sve o njemu.
Na neki način, njegov kraj je bio moj početak.
Vulfmanova odluka da uništi multiverzum
dala je tvorcima priliku
da iznova udahnu nove živote i osobine klasičnim likovima.
"LIGA PRAVDE"
Nakon "Krize na beskrajnim Zemljama",
imamo potpuno novu Zemlju.
Hajde da iznova predstavimo likove kao da nikad nisu postojali.
"Di-Si" je doveo Džona Berna iz "Marvela".
On je bio najveći talenat u svetu stripova.
Dajmo mu "Supermena". Neka krene od nule.
Pomislite, kako vaš život zaista izgleda ako posedujete te sposobnosti,
ako posedujete takve moći,
ako tako doživljavate svet, posredstvom svojih supermoći.
Isto je bilo sa Čudesnom ženom. Dajmo je Džordžu Perezu.
"Čudesna žena" Džordža Pereza bila mi je sve.
Zbog njegovog rada na "Čudesnoj ženi"
upisao sam akademiju.
Ni dan-danas ne mogu da shvatim
količinu informacija koju je stavio na stranice.
Nikad nisam video strip toliko ispunjen slikama.
Ali kod Džordža Pereza najneobičnije mi je bilo to
što je bio odličan glumac.
Pod tim mislim da su njegovi likovi, iako različitih veličina i oblika,
izgledali drugačije, stajali su, oblačili se,
ponašali se i borili se
na jedinstvene načine.
U tome je ležala magija Džordža Pereza.
Način razmišljanja.
Osećaj da su svi likovi jedinstveni.
I tu jedinstvenost je naglasio crtežom.
Jedna od najvažnijih odluka koje sam donela u "Di-Siju"
bila je da unajmim ljude
koji su pretvorili stripove u sofisticirani vid umetnosti.
A to je počelo dovođenjem Frenka Milera u "Di-Si".
Frenk Milerov "Povratak Mračnog viteza"
kritički je osvrt na legendu o Betmenu,
smešten u surovu realnost Reganovog režima
i ispunjen besom tog vremena.
Većina osnovnih pretpostavki o stripovima,
sve do poslednjih nekoliko godina,
nastala je 1940-ih.
Sve je moralo da se odigrava u jednom dobronamernom svetu
u kojem verujete policajcima,
izabranim političarima,
i svojim roditeljima.
Žalosno je što je toliko mnogo godina
osnovna ideja o superherojima bila praktično onemogućena
smeštanjem u svet kojem nisu potrebni superheroji.
Miler iznova osmišljava Betmena kao sredovečnog usamljenika,
besnog na korumpirane zvaničnike
i voljnog da ih svim mogućim sredstvima istera na čistac.
Mislio sam da nije moguće raditi na Betmenu
bez bavljenja činjenicom, barem na početku priče,
da je on anahronizam.
Postoji nešto veoma staromodno u tom konceptu,
i trebalo ga je oživeti u "Mračnom vitezu"
da bi ideja funkcionisala u modernom kontekstu.
Kada Betmenov rat protiv bandi postane sramotan za Vašington,
nađe se naspram neočekivanog protivnika, Supermena,
koji je pozvan da učvrsti Reganovu policijsku državu.
Taj strip je prkosio
svim prethodnim konvencijama.
Bavio se politikom i društvenim okolnostima.
Bio je daleko od nekadašnjeg Betmena,
sam izgled lika.
Svaka pojedinačna odluka bila je prilično hrabra.
I, nema sumnje, Dženet i ja smo proveli mnogo godina
raspravljajući o svakoj odluci.
Ja bih bio oprezniji, dok je ona bila smelija.
Dolazila nam je generacija crtača
koji su odrastali čitajući stripove,
i sada su mogli da pokažu kako ih oni vide.
Bila su to politička dela sa stanovištima...
DENIS KAUAN KOOSNIVAČ, "MAJLSTOUN MIDIJA"
...koja se nisu poklapala s tekućim događajima.
"Nadzirači" su bili buntovan pogled na same superheroje
mladog engleskog pisca, Alana Mura.
Zapravo želimo da istražimo...
ALAN MUR PISAC, "NADZIRAČI"
...premise superheroja.
Da su ti apsurdni likovi stvarni,
šta bi oni uradili svetu.
Ako imate lika poput Supermena, s njegovim moćima,
koji radi za Amerikance,
kakva bi bila američka spoljna politika?
Možda bi bila pustolovnija,
a pretpostavljam da bi ruska spoljna politika
bila manje pustolovna.
Mur smešta priču u alternativnu 1985,
u vreme pod pretnjom nuklearnog rata.
Jedino superbiće i zaštitnik Amerike, Doktor Menhetn,
ostavio je Zemlju nekolicini kostimiranih osvetnika,
dok jedan od njih uništava grad Njujork
u ime ujedinjenja sveta.
"Nadzirače" nije pisala osoba koja voli stripove o superherojima.
TOM KING, PISAC, "RORŠAH"
Pisala ih je osoba koja dobro poznaje i poštuje stripove o superherojima,
ali može da ih sagleda realno i kaže:
"Evo velikih plemenitih tema koje ste zapravo gledali."
Za mene su "Nadzirači" Alana Mura na nivou drugih književnih dela.
DŽEJMS GAN REDITELJ, "ODRED OTPISANIH"
Obožavam ih. Sto puta sam ih pročitao.
Na dekonstrukciju superheroja
veoma je uticao njegov rad.
Godine 2005, magazin "Tajm" je uvrstio "Nadzirače"
među najboljih sto romana u 20. veku.
Nikada nije prestao da se štampa.
Murov strip je pokrenuo literarnu eksploziju u "Di-Siju"
pod vođstvom Karen Berger.
Neprimetno sam ucrtavala put.
KAREN BERGER IZVRŠNI UREDNIK, "VERTIGO" 1993-2013
Počela sam da tražim pisce, posebno u Engleskoj.
Britanska industrija stipa bila je ispred nas u stripovima za odrasle.
Karen je to videla i pomislila:
"Zašto ne bismo to pretvorili u brend?"
Bila je to najezda Britanaca.
Dovela je tu generaciju britanskih pisaca
i oni su pisali stripove za odrasle.
GRANT MORISON GART ENIS, PITER MILIGAN
Kad je "Di-Si" počeo da traži, bila nas je čitava generacija.
Bili smo spremni za rad i čitali smo stripove ceo život.
Da te ruka Supermena dotakne s neba...
GRANT MORISON PISAC, "NEVIDLJIVI"
...znajući da je "Di-Si" na telefonu,
osećao sam se kao da sam dobio milijardu dolara.
Jedan od pisaca s kojim se Bergerova srela u potrazi za novim talentima
bio je uporan mladić pod imenom Nil Gejmen.
Gejmen je predstavio priču zasnovanu na opskurnom liku
iz arhiva kompanije,
Sendmenu, vladaru sveta snova.
SENDMEN GOSPODAR NOĆNIH MORA!
Imamo tog lika, koji će biti gospodar snova.
Zašto ga nikad nismo videli u univerzumu "Di-Sija"?
NIL GEJMEN PISAC, "SENDMEN"
U tom trenutku,
sve što smo radili bilo je u univerzumu "Di-Sija".
Pomislio sam: "Nikad ga nismo videli.
Možda je bio zaključan negde."
I tad je počela da mi se rađa ideja.
Zamišljao sam nagog čoveka u staklenoj kutiji,
spremnog da čeka dok ljudi koji ga drže u zatočeništvu
ne umru i ne budu zaboravljeni.
Razume se, počeo sam da pišem "Sendmena" potpuno užasnut,
jer nikad nisam morao da pišem jednu priču mesečno.
Prva priča,
"Preludijumi i nokturna", protezala se na osam brojeva,
jer sam bio ubeđen da će me Karen pozvati i reći:
"Ne prodaje se. Nećemo ići dalje od 12. broja."
Ali kad smo objavili osmi broj,
prodavali smo više primeraka nego ijedan strip do tada,
i onda sam pomislio:
"Sad ću dozvoliti sebi da verujem,
da sanjam
da ću dogurati do kraja priče."
Napokon slobodan, Sendmen se sveti svojim porobljivačima
i uviđa da će morati da odgovara i za svoje grehe.
Nije bilo ničega poput "Sendmena" kad je strip objavljen.
DŽIL TOMPSON CRTAČ, "SENDMEN"
Bio je nabijen emocijama, ali fantastičan.
Inteligentan, ali mračan.
Privukao je žene čitaoce koje nisu znale
da postoje stripovi u kojima bi uživale.
Nil je lika po imenu Smrt
predstavio mladom, privlačnom ženom, u gotskom stilu,
koji je bio u skladu s vremenom.
U srednjoj školi ste mogli da pozajmite broj "Sendmena"
i da ostanete kul, znate?
Mogli ste da nosite svoju jaknu,
pušite cigarete i čitate "Sendmena".
To je bilo dozvoljeno. Stripovi su opet bili u modi.
Bili su buntovni. Opasni.
Nisu bili detinjasti.
Bili su znak da ste na rubu umetnosti,
a ne mejnstrim.
Serijal je izlazio u 75 brojeva
i prodato je više od sedam miliona primeraka.
To je bio samo jedan na rastućem spisku stripova koje je uređivala Karen Berger,
koji su se udaljavali od tradicionalnih stripova.
Moj cilj je bio da objavljujemo priče
koje bi malo uzdrmale stvari.
Koje bi prekinule status kvo,
koje bi promenile shvatanje ljudi o tome šta je zapravo strip.
Karen je stripove osvežila
time što nije bila tvrdokorni obožavalac.
Imala je jedinstven pogled na priču
koji nije bio ograničen ničijom tradicijom.
Dženet mi je bila veliki uzor.
Ona je postavila temelje,
bila je neustrašiva i hrabra,
u pogledu preuzimanja rizika.
U tom trenutku sam rekla:
"Trebalo bi da budeš urednica svog serijala."
Odmah sam pristala.
I tada je rođen "Vertigo".
Sviđao mi se osećaj kad izgovorim tu reč.
INOVATIVAN - OPASAN - PROVOKATIVAN "VERTIGO"
Neprijatno vam je.
Povezana je sa strahom od visine.
A "Vertigo" se zalagao upravo za savladavanje tih strahova,
za odlazak na ta mračna mesta,
i za preuzimanje rizika, posebno umetničkih.
U vazduhu je lebdeo osećaj
da je to poseban strip
gde možeš da se kreativno protegneš i pomeriš granice.
"NEVIDLJIVI" GRANT MORISON, STIV JOUEL
Bilo je to sjajno za rad.
Kad pružite priliku ljudima da ispričaju tu jednu priču.
Nešto što ste oduvek...
Šta vas najbolje opisuje?
"Nevidljivi" su promenili istoriju stripova.
Imali su prvog dreg superheroja.
Imati takvog lika, tako isturenog
sredinom '90-ih,
to je zaista neverovatno.
Ako postoji ijedna stvar
koja pojašnjava šta je "Vertigo",
šta je strip "Vertigo",
svi se bave...
Čovečanstvom...
U svim njegovim aspektima.
Taj žanr je samo medijum
za priče o neprijatnoj strani života,
o uznemirujućim delovima života,
o ljudima na rubovima.
Znate, priče o svima nama.
Mora se odati priznanje Karen.
Njena je urednička vizija
da se stripovi shvate ozbiljno kao ravnopravan medijum za pripovedanje priča.
Da stripovi mogu da urade sve
i mora im se to dozvoliti...
GART ENIS PISAC, "PROPOVEDNIK"
Da zađu na bilo koji teren
koji pisac ili crtač misle da je prikladan.
Revolucionarne "Vertigove" priče
postale su prestižne i otvorile su novo tržište,
i bio im je potreban prikladan format.
Zapitali smo se:
"Zašto bismo dozvolili da strip bude objavljen i onda da nestane?
Kako stripovi mogu da ostanu na polici?
Kako stripovi uopšte mogu da dođu na police?"
Da bi ubacila stripove u knjižare,
kompanija je osmislila potpuno novi žanr,
grafički roman,
s dužim pričama objavljenim u jednoj knjizi.
Bio je to vrlo isplativ potez.
Uz papirna izdanja i grafičke romane
izdavaštvo je počelo da zarađuje.
Ovekovečili smo stripove.
Do sredine '90-ih, stripovi su sazreli,
ali filmovi po stripovima zaglavili su se u prošlosti.
Jedan mladi obožavalac čvrsto je rešio da to promeni.
Kad bih vam danas rekao
da sam kao dvadesetogodišnjak
ušetao i kupio prava na "Betmena" od "Di-Si komiksa",
rekli biste: "Pa to je nemoguće."
I bili biste u pravu. To bi danas bilo nemoguće.
Ali u tom trenutku,
niko drugi nije shvatao vrednost tih likova.
Godine 1979, Juslan se udružio sa iskusnim producentom, Benom Melnikerom,
i kupio filmska prava za Betmena od "Di-Sija".
Prošla je skoro cela decenija dok nije počelo snimanje.
Odbio me je svaki studio u Holivudu.
Rekli bi: "Poludeli ste. Ne možete da snimate ozbiljne filmove o stripovima.
Ne možete da imate mračne superheroje."
Ali onda je Frenk Miler napisao "Povratak Mračnog viteza".
I to je izmenilo sliku o Betmenu u glavama ljudi, od Adama Vesta
u savremenog, mračnog, komplikovanog osvetnika kakvog danas znamo.
Ključan je bio Tim Berton.
Reditelj Tim Berton je bio poznat po neobičnim hitovima
poput "Pivijeve velike avanture",
ne po akcionim filmovima.
Ali njegov empatičan pogled na Betmena oduševio je Juslana.
Tim je rekao:
"Ako ćemo da snimamo ozbiljan film o Betmenu,
ovaj film ne može da govori o Betmenu.
Mora da govori o Brusu Vejnu."
Nismo želeli da razvijamo uvrežene aspekte stripa...
TIM BERTON REDITELJ, "BETMEN"
...već da izađemo van njegovih okvira.
Želeli smo da prikažemo heroja koji je u problemima.
To ga čini ljudskim.
Ali kad je Berton dao glavnu ulogu Majklu Kitonu,
Juslanovo samopouzdanje je opalo.
Rekao sam: "Super. To je sjajna šala.
Već vidim plakat. 'Gospodin Mama je Betmen'.
To je odličan mračan i ozbiljan Betmen."
Ali Tim je imao objašnjenje.
"Radio sam s Majklom Kitonom na 'Bitlđusu'.
Možemo da prikažemo Brusa Vejna kao ambicioznog i opsednutog,
u tolikoj meri da je psihotičan."
Šta sad misliš?
Misliš da sam kvalifikovan?
"Da će publika reći: 'Da.
Taj tip odgovara. On bi to uradio.'"
Scena 67, prvi dubl. -Akcija.
Berton i njegov tim dizajnera napravili su sumoran, slomljen Gotam,
u kovitlacu nasilja.
"Betmen" je '89. bio majstorstvo
od atmosfere do tame.
Prvi put kad ugledate Betmena u tom filmu, šta vidite?
Vidite siluetu slepog miša
kako se obrušava na dvojicu koja su upravo opljačkala nekoga.
I njih dvojica treba da budu prestravljeni.
Šta si ti? -Ja sam Betmen.
Vratili su Betmena njegovim mračnim stripovskim korenima.
To je priča o oštećenom čoveku.
Ako ćete da se preoblačite u slepog miša noću
i sejete strah u srca kriminalaca,
kakva ste vi osoba?
Šta ga čini takvim?
Brus Vejn je običan tih čovek koji povremeno pukne...
MAJKL KITON, GLUMAC, "BETMEN"
Ponekad izgubi kontrolu.
Sad bi da pošiziš? Hajde!
Hajde da šizimo.
Sve dok ne postane Betmen, kada uspe da iskontroliše svoju narav.
Izvini.
Jesi li nekad plesao s đavolom pod bledom mesečinom?
Bio je to neverovatan trenutak
za obožavaoca stripova kojeg su stalno ismevali,
da vidim kako se sve uzdiže na globalni visokobudžetni nivo.
Masa je krenula da se okuplja tokom vikenda
u očekivanju filmske premijere tako velike da će se održati u dve sale.
Pomislio sam: "Ovde sam naučio,
ako im ne veruješ kad ti kažu koliko si loš,
veruj u sebe i svoj rad, biće to dobro."
Majkl Kiton je prevazišao očekivanja.
BOB KEJN KOAUTOR, "BETMEN"
On će biti novi Betmen, Betmen novog talasa '90-ih.
"Betmen" je bio najuspešniji film 1989. godine,
i Betmenov simbol je bio svuda.
Niste mogli nigde da nađete praznu crnu majicu
jer se na svakoj crnoj majici štampalo.
Obožavaoci u Filadelfiji mogu da dobiju i Betmenovu zurku.
Čitav katalog suvenira iz "Betmena".
Čak postoji i broj za poručivanje
da biste brže došli do svog suvenira.
Avanture borca pod plaštom
pogone industriju od 400 miliona dolara
koja raste 25 posto svake godine.
Betmanija je katapultirala stripove u novu deceniju,
gde su pronašli potpuno novu vrstu obožavalaca.
Devedesete su bile naduvani period u istoriji stripova,
tada su zanimanje pokazivali samo "kolekcionari",
bilo je važno samo "koliko će ovaj strip da vredi".
"Imate li broj s posebnom kesom i karticom?"
Na 27. godišnjoj Međunarodnoj konvenciji stripa
u San Dijegu,
jedan strip je prodat za 180 000 dolara.
Nije tu važan sam strip.
Važno je samo koliko košta i koliko vredi.
Kupuju ih kao investiciju. Nema tu više zabave.
Hraneći pomamu, izdavači su promovisali najbolje crtače
i ispumpavali kolekcionarska specijalna izdanja.
Slaba sam na stripove iz '90-ih.
Bili su tako uzbudljivi u to vreme...
DŽOEL DŽOUNS PISAC/CRTAČ, "ŽENA-MAČKA"
...jer su crtači tada bili kao rok zvezde.
Mnoge od njih nisam ni čitala, samo sam balila nad crtežima.
Džim Li je bio jedan od "Marvelovih" crtačkih superstarova.
Njegov strip "Iks-men" je prodat u osam miliona primeraka,
i ušao je u Ginisovu knjigu rekorda.
Crtači su bili strašno važni,
pa su neki od nas pomislili da nam ne trebaju pisci.
Zašto da delimo zaradu s piscima...
DŽIM LI KREATIVNI DIREKTOR, "DI-SI"
...kad i sami možemo da smislimo te priče.
Početkom 1992,
Li i ostali "Marvelovi" vrhunski crtači dali su otkaz,
udružili snage i osnovali "Imidž stripove".
Bilo nas je šestorica-sedmorica, zavisi na čiju priču se oslanjate.
Gomila tvrdoglave mladeži od dvadeset i nešto godina.
Poručivali smo korporacijama:
"Gonite se, nećemo da radimo za vas."
U prva četiri meseca rada,
nova kompanija je gurnula "Di-Si" na treće mesto,
prvi put u istoriji.
Rizikujući svoju reputaciju,
najstariji izdavač stripova u Americi morao je da se vrati u centar pažnje.
Imali smo hitan sastanak na kojem smo okupili sve.
MAJK KARLIN UREDNIK, "SUPERMEN"
Svi pisci i crtači iz četiri serijala "Supermena"
radili su za zajednički cilj.
Nije reč o nama.
Već o Supermenu i šta mi mislimo da je najbolje za njega.
Na svakom bogovetnom sastanku, kad bismo se zaglavili,
Džeri Ordvej bi dobacio: "Hajde da ga ubijemo."
Rekao je to i tog dana.
A ja sam odgovorio: "U redu, pametnjakovići.
Ako ga ubijemo, šta će onda biti?"
Počeli su da se pojavljuju tizeri u svim "Supermenovim" serijalima
na leto 1992.
Neko ili nešto je dolazilo po Čoveka od čelika.
Da li je Čovek od čelika sreo sebi ravnog?
Urednik iz "Di-Si komiksa" kaže da će Supermen umreti 18. novembra.
Majk Karlin kaže da će novembarsko izdanje
prikazati pad kostimiranog borca protiv zločina
tokom borbe za spas Metropolisa.
Odlično. Ja ne volim Supermena.
Ne sviđa mi se.
On je poput izviđača u poređenju s drugim superherojima.
I to kaže momak koji ima tetovažu zlikovca, Džokera.
Današnji tinejdžeri više vole nasilnije likove,
poput Panišera, Vulverina, "Rata beskraja".
Kako su najednom svi bili antiheroji,
a Supermen je bio izviđač i mlakonja,
u suštini smo rekli:
"Pokažimo svetu
kako bi izgledalo da ga uklonimo."
Ostavivši trag uništenja
i vezane likove Lige pravde za sobom,
Supermenov neprijatelj se sručio na Metropolis
na poslednje odmeravanje snaga.
Svake nedelje izlazi novi broj "Supermena".
Poslednjih pet nedelja, razvija se priča o Sudnjem danu.
Najprodavaniji strip u ovom trenutku.
Rasprodat je kroz nekoliko sati.
Novine su pisale uvodnike.
Obožavaoci su slali pisma.
PRESTANITE! NE!
Svi su pitali: "Kako možete da ubijete Supermena?"
A ja bih uzvratio: "Kad ste poslednji put kupili strip 'Supermena'?"
"Pre 20, 30 godina."
"Pa, vi ste ubili Supermena."
Ako ne zalivaš cvet, on će uvenuti.
Ovo je dan kad će Supermen dočekati svoju ne tako super sudbinu,
dok "Di-Si komiks" objavljuje tri miliona primeraka stripa "Sudnji dan".
Iznenadio sam se. Nisam očekivao da ga ubiju.
Trebalo je to ranije da urade.
Nije u dodiru sa stvarnim svetom.
Rasplakaću se.
Tužan sam. Ne želim da ode.
Ispostavilo se da je Čovek od čelika jednako ranjiv
kao i obični smrtnici koji su se ugledali na njega duže od pola veka.
Supermen je umro u sredu.
"Di-Si" je prodao više od šest miliona primeraka broja 75,
uključujući umotano platinumsko kolekcionarsko izdanje
i nekoliko luksuznih verzija.
Iduća četiri meseca,
sva četiri serijala "Supermena" su utihnula.
Ubrzo potom, rekli su: "Šta možemo da uradimo s Betmenom?
Slomimo ga.
Dovedimo mu Bejna, napunimo ga otrovom."
Kao Lebron Džejms, trica.
Kako se kolekcionarsko tržište usijalo,
"Di-Si", "Marvel" i "Imidž" pojačali su seks i nasilje
u grozničavom nadmetanju za čitaoce i zaradu.
Nije bilo mnogo borbe dobra protiv zla.
Više je svaki strip bio rvački meč,
i kako da nam sledeće izdanje bude skandaloznije od prethodnog?
Meni se to nije mnogo dopadalo,
a ni Aleksu Rosu.
Crtač Aleks Ros i pisac Mark Vejd
došli su u "Di-Si" dopunjujući jedan drugog
i deleći isti stav o tome šta superheroji predstavljaju.
DANAS
Sa otprilike četiri, pet godina
otkrio sam superheroje.
Svidela mi se ideja
onoga što je Supermen trebalo da bude...
Sve dobre i snažne stvari u jednakoj meri raspoređene.
Svi drugi likovi su bili manje moćni od tog momka...
ALEKS ROS CRTAČ, "CARSTVO TVOJE"
...koji je mogao da uradi sve što poželi.
Aleksa i mene nisu zanimali cinični likovi
i cinični i mračni stripovi.
Mene su zanimali likovi koji su ulivali nadu.
Koji su bili optimistični.
Zanimali su me likovi na koje ste mogli da se ugledate.
Sagledajmo iznova
šta nam ti likovi pružaju.
"CARSTVO TVOJE"
Na leto 1996,
Ros i Vejd su objavili prvo izdanje stripa "Carstvo tvoje",
iznova ispričan mit o Supermenu
u kojem Čovek od čelika ne umire,
već dobrovoljno odlazi u egzil,
ostavljajući Ameriku u rukama mlađih
i nasilnijih superheroja.
Kad njihove međusobne borbe izazovu haos,
Supermen mora da se vrati da uvede red.
I u tom trenutku, cela industrija stripa je kolabirala.
Dobio sam poruku da su svi moji poznanici iz "Marvela" otpušteni.
"Marvel" je proglasio bankrot.
Ljudi su shvatili da ne mogu da nastave da prodaju stripove
nepostojećim mušterijama,
i industrija se zaista urušila,
i mnoge manje kompanije su ugašene.
KRAH STRIPOVA
IZDAVAČI STRIPOVA SE NE SMEJU DOK IM PRODAJA OPADA
Kad je kolekcionarsko tržište stalo,
"Vertigo" se još dobro prodavao zato što ga ljudi nisu sakupljali.
Oni su ga zapravo čitali.
Dok se industrija teturala,
Ros i Vejd su završavali priču
za koju su crpli inspiraciju iz svojih života.
Iskreno, stvorio sam "Carstvo tvoje" jer sam želeo da crtam strip
sa likovima "Di-Sija" koji se druže s mojim ocem.
Norman Makej, pripovedač naše priče,
to je Aleksov tata.
Moj otac je bio sveštenik.
Želeo sam da unesem u strip humanitarni aspekt tog posla.
Rosov otac predstavlja obične ljude
i moralni kompas za superljude.
Kad Supermenov plan da obuzda odmetnute superheroje propadne,
vojska SAD pokreće nuklearni napad da ih eliminiše.
Besan, Supermen uzvraća.
Ali Makej ga zaustavlja uz prekor.
Obični ljudi moraju da odlučuju o sopstvenom životu,
i neće verovati supermoći
ukoliko ne može da se obuzda i ne pokaže mudrost.
Makejove reči dirnu Supermena i on daje obećanje.
"Problemi sa kojima se suočavamo još uvek postoje.
Nećemo ih rešiti za vas.
Rešićemo ih sa vama."
Zbog toga je Supermen to što jeste.
Supermenova najveća moć
nije to što može da leti ili da podigne auto.
Iako može da uradi bilo šta,
da uzme bilo šta, da ima šta poželi,
on je beskrajno nesebičan.
Nikad neće postaviti sebe i svoje potrebe i želje
ispred bilo čijih tuđih.
To je neverovatna supermoć.
I pored svih ljudskih mana,
stvorili smo likove bez mana.
To čini ljude boljim od Boga.
Bog je samo uspeo da stvori palo čovečanstvo.
Mi smo stvorili bića bolja od nas.
I to je nekako super.
To pokazuje veliku maštu
na koju bi trebalo više da se oslanjamo
i pokušamo da budemo više kao oni.
Imamo kapacitet za to. Mi smo napravili Supermena.
Supermen može da reši svaki problem, kako god da to primenimo.
Dok se industrija stipa borila da se opet uzdigne iz pepela,
spas je došao od hora novih glasova.
Kad su likovi prisutni skoro 80 godina,
imate dva moguća pravca.
Možete da im pristupite tradicionalno,
ili možete da osmislite drugačiji put,
da pokušate da izmenite univerzum.
Da promenite stvari,
da ubacite druge glasove iza kulisa da biste smislili nove priče.
Morate stalno da udišete novi život u te likove.
Kao što uvek kažem, to nisu likovi,
to su tvorci.
Možemo da promišljamo o tim ranim pričama
i udahnemo im novi život.
I to mi daje nadu.
Uliva mi nadu to što priča može da se promeni.
Stripovi su snovi i težnje ljudskih bića.
Zato volimo stripove.
Svi mi mislimo, ako se stvore uslovi,
da ćemo biti heroj dana.
POSVEĆENO
NILU ADAMSU 1941-2022. DŽORDŽU PEREZU 1954-2022.
Prevod titlova: Marija Vasiljević