Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Yksi, kaksi, kolme.
Kun tapasin Johnnyn,
ajattelin, että hän on liian mukava niin neroksi säveltäjäksi.
Hänellä on taianomainen kyky.
Hänen musiikkiaan ei unohda, kun sen kuulee ensi kertaa.
Moni pitää hänestä edes tajuamatta sitä.
Kuinka monen säveltäjän musiikista kuulee ensimmäiset tahdit
ja tunnistaa elokuvan heti?
Hänen musiikkinsa on lohduttavaa.
Tiedän heti, että musiikki on Johnin.
John vaikuttaa ihmisiin niin.
Sitä kuulee ja ajattelee: "Se on hän."
Michael Jordan oli sellainen.
Ja Bach.
Ja John Williams.
Hän on väistämätön.
Hän on ratkaisu todella usein.
Johnin musiikki koskettaa ihmisiä alkukantaisella tasolla.
Teemat kuulostavat ikuisilta.
Hän kirjoitti ne jossain vaiheessa,
ja nyt ne kuuluvat yhteiseen tajuntaamme.
Hän on muutakin kuin säveltäjä.
Hän on nerokas kaveri,
joka ymmärtää erinomaisesti kuvien ja äänen suhteen.
Hän on vanhojen klassikkojen ja popmusiikin liitto.
Hän on molempia.
Hän taitaa kaikki musiikkityylit huikean ammattimaisesti.
Miten hän osaa sen?
Voittaja on John Williams ja Viulunsoittaja katolla.
John Williams ja Tappajahai.
John Williams ja Tähtien sota.
John Williams ja E.T.
John Williams ja Schindlerin lista.
Hän löytää jatkuvasti jotakin.
Se alkaa hänen kokemuksistaan.
Hän katsoo elokuvan ja asettuu pianon ääreen säveltämään.
Musiikki tulee taivaasta ja ympäröi hänet.
Se on puhtainta taidetta, jota olen kokenut keneltäkään.
LAURENT BOUZEREAUN ELOKUVA
Oikein hyvä likki.
Tämä on yksi pianoistani.
SÄVELTÄJÄ
Tämä oli käytössäni Foxilla 25 vuotta.
Ensimmäinen Stevenille soittamani asia tällä pianolla oli tämä.
Soitin tämän, ja hän sanoi: "Mitä tuo on?"
Entä Kolmannen asteen yhteyden viisi nuottia?
Viisi... Tämä.
Soitin tällä pianolla kaikkea.
E.T:n ja kaikkea.
Se on tämän kullannupun historia.
Kuin häämarssi.
- Avioiduimme vuosia sitten. - Tiedän.
Se on totta.
Outoa, että ilahdun näkemisestäsi.
ELOKUVANTEKIJÄ
- Tunkeudun Johnnyn hetkeen. - Bar mitsvaani.
Bar mitsvaasi.
- Mitä kuuluu? - Hyvää.
- Hyvää uutta vuotta. - Samoin.
Kun John Williams ja Steven Spielberg ovat yhdessä,
he ovat bändi.
MUUSIKKO, COLDPLAY
Ja bändit ovat upeita.
He ovat yhdessä suurempia kuin upeiden osiensa summa.
Musiikki ja kuva ovat yhtä tärkeitä.
Ne parantavat toisiaan,
ja toisen poistaminen vähentäisi vaikutusta.
Kun sain ensimmäisen ohjaustyöni,
olin ehtinyt kerätä 500 soundtrack-levyä.
Olin elokuvamusiikin harras fanittaja.
Mutta 60-luvulla ja 70-luvun alussa
elokuvamusiikista oli tulossa aikaansa sopimatonta.
Orkesterimusiikkia ei enää suosittu.
Niissä oli aikansa musiikkia.
Se oli pelottavaa,
sillä luulin suurenmoisen orkesterimusiikin ajan olevan ohi.
En aikonut antaa sen päättyä ainakaan omissa elokuvissani.
VEIJARIT (1969) OHJ. MARK RYDELL
Olin ihastunut Veijarit-elokuvan musiikkiin.
Päätin, että ensimmäisen ohjaustyöni musiikin sai tehdä sama mies.
Arvelin Johnin olevan englantilainen
ja halusin hänet tekemään elokuvani musiikin.
COWBOYS (1972) OHJ. MARK RYDELL
Sitten kuulin Johnin musiikkia Cowboysissa
ja olin entistäkin varmempi asiasta.
Kysyin Johnilta,
tekisikö hän musiikin esikoistyöhöni Koviin ratsastajiin.
John piti kässäristä ja tuli lounaalle.
Pidin hänestä heti.
Hän oli hyvin nuori.
Minä olin jo 40-vuotias.
Kokenut veteraani, jolla oli takana vuosien työ Hollywoodissa.
Hän oli ja on edelleen tyylikäs mies.
Hyvin ystävällinen ja lämmin.
Ja näytti hieman William Shakespearelta.
Hänellä oli punaiset hiukset ja punertava parta.
Ja kauniit kädet.
Muistan hänen kätensä.
Tajusin hyvin pian, että historialliselta kannalta
hän tiesi elokuvamusiikista enemmän.
Todistaakseni innostukseni
taisin hyräillä parin minuutin ajan
Alex Northin musiikkia Spartacusin alkutekstijaksosta.
Se on suosikkejani.
Se teki Johniin vaikutuksen, tai ainakin hän näytteli niin.
Hän piti minua varmasti kahjona.
Sitten katsoin hänen elokuvansa Kovat ratsastajat.
KOVAT RATSASTAJAT (1974)
Annatko sen takaisin?
Et tajua, miten sinun käy.
Ajattelin: "Jestas, tämä poika on todella hyvä elokuvantekijä."
Hän suostui.
John loi elokuvaan yhdellä huuliharpulla intiimiyttä,
joka vei elokuvan odottamattomaan suuntaan.
John loi pääteeman ja mielikuvia herättävän tunnelman
kuuluisan Toots Thielemansin avulla.
Heti kun John sai musiikin valmiiksi,
päätin käyttää häntä joka ikisessä elokuvassani.
MUSIIKKILEIKKAAMO
Kun mietitään elokuvamusiikin omaperäisyyttä...
MUSIIKKIKRIITIKKO / HISTORIOITSIJA
...säveltäjillä on tukala tilanne,
sillä elokuvassa on usein väliaikainen musiikki,
jossa on käytetty olemassa olevaa musiikkia
ja ohjaajan ja leikkaajien valitsemia musiikinpätkiä
raakaversion leikkaamisen apuna.
Se haittaa säveltäjiä, sillä väliaikaisen musiikin kuuntelu...
SÄVELTÄJÄ
...sulkee monia luovuuden ovia.
Ohjaaja on usein ihastunut
raakaversion lisättyyn musiikkiin.
He haluavat jotain samanlaista.
Säveltäjän pitää sitten luoda tavallaan kollaasi muiden musiikista.
TAPPAJAHAI (1975) ILMAN MUSIIKKIA
Minulla oli eräänlainen esoteerinen idea Tappajahain musiikista.
Olin lisännyt kuviin Johnin säveltämää musiikkia
Bob Altmanin Sairaista mielikuvista.
John soitti minulle nähtyään Tappajahain raakaversion
ja nauroi väliaikaiselle musiikilleni.
Se oli eriskummallinen juttu.
Sairaiden mielikuvien musiikissa oli tehosteita, huutoja ja pelottavia ääniä.
Tappajahai oli merellinen seikkailu.
TAPPAJAHAI MUSIIKIN KERA
Hän sanoi: "Ei, veikkoseni, tämä on merirosvoelokuva."
Tämä käy suoraan sisuksiin kiinni.
Hän sanoi: "Ei hätää. Kehittelen jotain."
Viikon parin jälkeen menin käymään.
Hän istui Steinwayn ääressä.
Odotin jotakin äärimmäisen mutkikasta.
Ja se oli kuin Kissanpolkka.
Hän käytti paria sormea.
Hän teki näin...
Katsoin ympärilleni.
Kuvitelkaa olevanne ypöyksin pimeässä paikassa,
jossa ei näy mitään.
On täysin hiljaista.
Ja sitten kuuluu...
Silloin tuntee jonkin vaarallisen lähestyvän.
Matalia nuotteja tunnelmassa, johon ne eivät kuulu.
Luulin sitä ensin vitsiksi.
Kaikki kysyvät: "Mitä Spielberg ajatteli,
kun hän kuuli sen ensi kertaa?"
Mitä ajattelit oikeasti?
- Piditkö minua typeränä? - En toki.
Ajattelin: "Emme saa orkesteria. Meillä on piano ja...
- John soittaa pari matalaa nuottia." - Mikset kieltäytynyt?
Sinä hoit: "Uudestaan."
- Niin. - "Kuuntele uudestaan."
Aloin tajuta, miten nerokasta se oli.
ÄÄNITYS, TAPPAJAHAI SPIELBERGIN KOTIELOKUVA
- Tämän pitää olla pehmeä. - Tiedän.
Tämä on liian suurta.
Eikä se hai toiminut. Muistatko?
En tiennyt, että John tuli mukaan
ja antoi minulle hain musiikin avulla.
Hänen musiikillinen hainsa toimi paremmin.
Vain kaksi nuottia, mutta se on teema.
SÄVELTÄJÄ
Teema voi toimia upeasti siten,
että se pitää hahmon kohtauksessa, vaikka hahmo ei näy.
Minulta kysytään toistuvasti:
"Miten hän tekee sen?
Mistä jumalallinen kipinä oikein tulee?"
"PÄÄTEEMA" THE FABELMANS (2022)
Minua sanottiin Johnnyksi, koska se oli isäni nimi.
Olin tavallaan "Johnny Jr."
Isäni oli rumpali ja kosketinsoittaja.
Äitini oli hyvin musikaalinen.
Hän oli 20-luvun tyttö.
Hän osasi soittaa ukulelea.
Hän oli ollut nuorena tanssija.
Isä soitti teatterissa Bostonissa.
TUNTURIMAAN TYTÄR (1938) RUMMUT
Äiti tanssi lavalla,
ja muusikot tapasivat laulajia tai tanssijoita.
He tutustuivat ja avioituivat vuonna 1929,
kun äiti oli 20-vuotias ja isä noin 25-vuotias.
JOHN WILLIAMSIN LAPSUUDENKOTI
Minä synnyin 8. helmikuuta 1932
Queensin Flushingissa New Yorkissa Flushingin sairaalassa.
Minulla oli sisar ja kaksi veljeä.
Pojat olivat muusikoita ja tekevät yhä töitä.
Jo edesmennyt sisareni oli pianonsoiton opettaja.
Hän soitti nuorena paljon paremmin kuin minä.
Meidän oli lähes pakko soittaa pianoa.
Se oli isäni mielipide.
Minun piti soittaa puolet siitä ajasta, mitä pelasin baseballia.
Jos pelasin tunnin,
harjoittelin pianoa puoli tuntia.
Radio oli siihen aikaan uutisten ja viihteen lähde.
Meillä ei ollut televisiota.
Isäni työskenteli radion studio-orkestereissa.
Tiesin, että hän lähti töihin,
ja kuulin hänen soittoaan kahdeksalta samana iltana.
Your Hit Parade.
He soittivat Benny Goodmanin ja Tommy Dorseyn kanssa.
Olin hyvin ylpeä isäni työstä niissä.
Minä yritin kuulla hänen rummutuksensa.
Se oli aivan erityistä kuuntelemista.
Kun aloin kiinnittää huomiota
bändien ja orkesterien soittimiin, kiinnostuin vetopasuunasta.
Isäni sanoi: "Saat sellaisen, jos jatkat pianonsoittoa."
Musiikilla oli niin suuri osa perheemme elämässä ja töissä,
etten oikeastaan koskaan harkinnut mitään muuta työtä.
Vanhempieni ystävät olivat muusikkoja,
ja luulin, että sitä aikuiset tekevät.
Aikuisena soitetaan jossakin.
Muutimme Kaliforniaan, kun olin 15.
Kävin silloin lukiota.
Kävin North Hollywoodin lukiota.
Olin soittanut pianoa pienestä asti
ja vetopasuunaa pari vuotta.
Isäni sanoi: "Unohda vetopasuuna ja keskity pianoon."
Minulla riitti opittavaa.
Tein kovasti töitä.
Harjoittelin kuusikin tuntia päivässä ja viikonloput,
ja äitini luuli minun kuolevan sen takia.
Se ei ollut oppimista.
Se oli melkein kuin urheilijan harjoittelua,
jotta voin tehdä kaikkea
ja päästä ammattilaiseksi.
Aloin kiinnittää niihin aikoihin enemmän huomiota elokuviin.
Aloin kuunnella niiden musiikkia,
sillä isäni oli Hollywoodin studioilla töissä.
Lähdin katsomaan heidän työtään
ja näin ihmisten tekevän elokuvamusiikkia.
ALASTON SATAMA (1954) LEONARD BERNSTEIN
Muistan siltä ajalta Bernsteinin ja Alastoman sataman.
Isäni oli levytyksessä mukana. Niitä riitti.
Isä tapasi tuoda minulle sieltä nuotteja.
Rupesin miettimään, että voisin tehdä sellaista.
Ollessani vielä lukiossa
kirjoitin nuotteja kouluorkesterillemme.
Yksi oppilaista oli säveltänyt musikaalin,
joten soitinnin hänen sävellyksensä
ja johdin kouluorkesteria.
Opin siis tekemällä.
Harjoittelemalla.
Ja myös kovalla itsenäisellä opiskelulla.
Luin kirjoja harmoniasta ja kontrapunktista vuosikymmenien ajan.
Olin ilmavoimissa neljä vuotta.
Sain siirron Newfoundlandiin St. John'siin
Northeast Air Commandin orkesteriin.
Toisen maailmansodan lopussa
Kanadan hallitus kutsui elokuvantekijöitä
perustamaan elokuvayhtiöitä Kanadaan.
Saksalainen Studio Hamburg toi väkensä ja välineensä St. John'siin.
He halusivat tehdä dokumenttielokuvan
Kanadan koillisista provinsseista.
He tekivät lyhytelokuvan You Are Welcome.
Siitä puuttui musiikki.
He soittivat minulle, vaikken ollut tehnyt elokuvamusiikkia.
He sanoivat: "Voisitko tehdä musiikin?"
Lupauduin siihen.
Hain St. John'sin kirjastosta teoksen Newfoundlandin kansanmusiikista.
Sitten sävelsin musiikin.
Sotilas säveltää Newfoundlandille
Se on tarina siitä.
Ilmavoimien sotilas säveltää
Kun olin parikymppinen nuorukainen,
aioin soittaa pianoa työkseni.
Se, että päädyin säveltämään varsinkin elokuviin,
oli onnekkaiden sattumien ansiota.
Jazz kiehtoi minua.
Pidin radion jazzista ja halusin kokeilla sen soittamista.
Tein niin jopa nuorena ammattilaisena.
En ollut soittajana
lähelläkään jazztaitureita, kuten Oscar Petersonia,
Teddy Wilsonia tai Art Tatumia.
Mutta olin melko hyvä. Pidin jazzin säveltämisestä.
Nuorempana lukiossa ja sen jälkeenkin pidin jazzista kovasti.
ELOKUVANTEKIJÄ
Tunsin hänet jazzmuusikkona, pianistina.
Kun kuuntelee häntä parikymppisenä säveltäjänä,
Rhythm in Motion -levy,
jonka hän teki jazzbändinsä kanssa,
on aivan mahtava.
Nykyajan vanhemmat säveltäjät eivät pysty moiseen.
Helposti unohtuu, että hän aloitti jazzilla.
Sitä ei osaa odottaa, jos ajattelee häntä vuodesta 1977 lähtien
Tähtien sodan ja Kolmannen asteen yhteyden säveltäjänä.
TÄHTIEN SOTA: UUSI TOIVO (1977) OHJ. GEORGE LUCAS
On vaikea kuvitella,
että kantiinakohtauksen musiikin tekijä
ei tietäisi jazzista mitään.
Olen kuullut sellaisesta versioita...
SAKSOFONISTI / SÄVELTÄJÄ
...jotka ovat parhaimmillaankin vain kliseisiä.
Mutta se on aina mahtava.
Ja elokuva Ota kiinni jos saat.
OTA KIINNI JOS SAAT (2002)
Se oli jazzia.
Tyyppi osaa sen. Se oli upeaa.
Näin kyseisen elokuvan ja lähetin hänen toimistoonsa sähköpostin:
"Pyytäkää maestro Williamsia tekemään siitä saksofonikonsertto."
Sain vastauksen parin päivän päästä: "Kiitos mielenkiinnosta.
Se on jo tekeillä ja saatavilla kuuden viikon sisällä."
Olin siitä hyvin innoissani.
"SEIKKAILU ALTTOSAKSOFONIN JA ORKESTERIN KANSSA"
OTA KIINNI JOS SAAT -ELOKUVASTA
En ole koskaan ollut elokuvafani.
Käyn elokuvissa hyvin harvoin.
Isäni kuitenkin soitti eri studioiden orkestereissa
Columbialla, MGM:llä, 20th Century Foxilla ja muilla.
Koska muusikot löysivät töitä studioissa,
minäkin kiinnostuin elokuvamusiikista työnä.
Soitin Columbian Morris Stoloffille, studion musiikkijohtajalle.
Hän palkkasi minut pianistiksi.
Soitin siellä kahden vuoden ajan lähes päivittäin.
Sitten siirryin 20th Century Foxille
ja soitin Alfred Newmanille sekä myös Paramountille.
Soitin Bernard Hermannille, Franz Waxmanille ja Henry Mancinille
enemmän jazztyylisesti.
Hän soitti pianoa Peter Gunn -sarjassa.
MUSIIKKI HENRY MANCINI / PIANO JOHN WILLIAMS
THE TREATMENTIN JUONTAJA, KCRW
Hän hakkaa pianoa.
Se on jazzfunkin perusta.
NUORTEN KAPINAA (1960)
MUSIIKKI JERRY GOLDSMITH / PIANO JOHN WILLIAMS
Kiirettä riitti.
Soitin joka päivä jollakin studiolla.
KUIN SURMAISI SATAKIELEN (1962)
MUSIIKKI ELMER BERNSTEIN / PIANO JOHN WILLIAMS
Kun soitin pianoa eri orkestereissa,
vanhemmat kollegat saattoivat sanoa: "Soitinnatko jotain ensi viikoksi?"
Niitä tehtyäni joku sanoi:
"Voitko johtaa orkesteria puolen tunnin ajan?"
Tyhmänrohkeana nuorena suostuin oikopäätä.
Sitten sanoin vaimolleni: "Taidan ruveta säveltämään."
Pian sävelsin niin paljon televisioon ja elokuviin,
että sanoin vaimolleni:
"Minun pitää lopettaa soittaminen ja keskittyä säveltämään."
Ansaitsisin sitä tekemällä paremmin.
Minulla oli kolme lasta. Ajattelin käytännöllisesti.
Yksi ensimmäisiä muistojani isästä oli samettimatto...
JOHN WILLIAMSIN TYTÄR
...pienessä huoneessa.
Sen päällä oli piano.
Hän soitti pikku huoneessa hassun maton päällä.
Äitini oli näyttelijä ja laulaja Barbara Ruick.
Hän esitti Karusellissa Carrie Pipperidgeä.
KARUSELLI (1956)
Minulla on kaksi nuorempaa veljeä, Mark ja Joe.
Hekin ovat muusikkoja.
Joe on Toto-bändin laulaja,
ja Mark on rumpali ja on soittanut Crosby, Stills & Nashin,
Air Supplyn ja Tina Turnerin kanssa.
Vanhempani olivat tyylikkäitä
ja kävivät paljon ulkona.
He pitivät juhlia.
Meillä oli aina mukava joulu.
Joulu oli ihana.
Muistan, että isä soitti viihdemusiikkia.
Hän ja äiti harjoittelivat, pitivät hauskaa ja soittivat.
Me viihdytimme ja nauratimme toisiamme
ja pidimme hauskaa.
Sävelsin tv-musiikkia joka viikko.
Usean hienon vuoden ajan minulla oli tunnin jaksoja.
Chrysler, Bob Hope Theatre ja Alcoa Theatre.
Lännentarina, sitten komedia, seuraavalla viikolla draamaa.
Kaikkea mahdollista,
ja niiden ohjaajat tekivät myöhemmin pitkiä elokuvia.
Syd Pollack, Dick Donner ja Robert Altman.
Hän oli eniten Foxilla
ja teki töitä kotona viikonloppuisin.
Hän raapusteli aina.
Kerran hän sävelsi jotain ja kirjoitin hänelle viestin:
"Tule katsomaan nyt minua."
Työnsin lapun oven alta, ja hän suuttui.
Tein 60-luvulla enemmän töitä studioilla kuin kotona käytännön syistä.
Lapseni olivat nuoria,
ja talossa oli paljon meteliä ja hälinää.
Siellä oli vaikea saavuttaa säveltämiseen vaadittava rauha.
Menin Universalille tai Fox Studiosiin, jossa tein pitkään töitä,
ikään kuin miehenä, joka tuli vierailulle ja jäi sinne.
Tämä on mies, joka sävelsi musiikin Tähtien sotaan...
ELOKUVANTEKIJÄ
...mutta myös Gilligan's Islandiin,
ja se näyttää hänen työnsä valtavan laajuuden.
Hae tuo pylväs.
Kyllä, pomo.
Käykö tämä, Skipper?
Hyvä. Tuo se tänne!
Heti paikalla.
Olimme perhelomalla Havaijilla,
ja isällä oli ukulele.
Hänen piti säveltää uusi teema Matkalla avaruuteen -sarjaan.
Hän sävelsi sen ukulelen avulla.
"PÄÄTEEMA" MATKALLA AVARUUTEEN (1967)
Sain tehdä töitä 20th Century Foxilla
ja tutustua Lionel Newmaniin.
Jos en olisi tehnyt tv-musiikkia,
en olisi myöhemmin saanut tehdä elokuvamusiikkia.
HÄLYTYS HAAREMISSA
- Paljonko sait siitä palkkaa? - 12 500 dollaria.
JOHN WILLIAMSIN PALKKAUSKIRJE
Viikosta?
Kymmenestä viikosta. Ei sentään.
"KUINKA MILJOONA VARASTETAAN"
Sävelsin paljon komediaelokuviin,
enkä enää halunnut jatkaa sitä.
UKKOMIEHEN KÄSIKIRJA
Eräs vanhempi kollegani soitti:
"John, jos aiot tehdä elokuvamusiikkia
ja nimesi tulee teksteihin,
et voi käyttää lapsellista Johnny-nimeä,
vaan muuta nimeksesi John Williams."
Mielestäni hän oli oikeassa.
Rikas mies jo oisin
VIULUNSOITTAJA KATOLLA (1971) OHJ. NORMAN JEWISON
Koko päivän rallattelisin
Jos rikas mies mä oisin
Minä...
Ensimmäiset suuret elokuvani olivat musikaaleja.
Olin sovittaja, soitintaja, musiikkiohjaaja ja kapellimestari.
Tarvitsimme kuoron, lasten ja kaikki orkesterien osuudet.
Ja laulettujen osuuksien täytyi olla ymmärrettävissä.
Perinne, perinne
Perinne!
Sellaisen tekeminen,
äänimiksaus ja -leikkaus,
olivat minulle koulutusta ja aivan valtaisa kokemus.
Ei niinkään säveltäjänä,
vaan käsityöläisenä, joka on tekemässä elokuvaa.
HYVÄSTI, MR. CHIPS (1969) OHJ. HERBERT ROSS
Hyvästi, Mr. Chips.
Säveltäjänä oli ensin André Previn,
joka kuitenkin riitaantui tuottajan kanssa.
Sitten Leslie Bricusse tuli mukaan tekemään sanat ja musiikin.
André Previn oli minulle mentori, joka kannusti minua kovasti.
Hän ei suositellut jäämään Hollywoodiin.
"Haluat tehdä omaa musiikkia, konserttoja ja sinfonioita.
Älä tuhlaa aikaasi kaupallisiin töihin."
Ajattelin, että jos olisin yhtä lahjakas kuin hän, säveltäisin sinfonioita.
Mutta en hukannut itseäni Hollywoodissa, vaan löysin itseni.
S/S POSEIDONIN SEIKKAILU (1972) OHJ. RONALD NEAME
John Williams tekee aina materiaalista vielä parempaa.
Hän löytää tarinasta ytimen,
joka tekee siitä liikuttavan, merkityksellisen tai koskettavan.
Se pätee 70-luvun katastrofielokuviin.
S/S Poseidonin seikkailu tai Maanjäristys.
LIEKEHTIVÄ TORNI (1974) OHJ. JOHN GUILLERMIN
Yksi varhaisimpia muistojani Johnista
oli S/S Poseidonin seikkailun ja Liekehtivän tornin aikana,
kun studiossa voi olla bassonsoittajien vieressä
ja John oli siellä mustassa poolopaidassaan.
Hän johti orkesteria, ja istuin hiljaa
hieman arastellen ja seuraten heidän työskentelyään.
Irwin Allen oli suurenmoisen räiskyvä.
TUOTTAJA
Hän oli mahtava miksausvaiheessa,
kun äänitehosteet, vuoropuhelu ja musiikki yhdistettiin.
Hän halusi aina lisää ääntä.
Yksinkertaista. Kovempaa.
Tein kaiken lyijykynällä paperille,
ja teen niin edelleen.
Minulla on ollut täällä niin kiire,
etten ole ehtinyt opetella sähköisiä järjestelmiä,
jotka nopeuttavat ehkä työtä.
Jos haluaa kirjoittaa tämän...
Kymmenisen nuottia. Kirjoitan ne näin.
Ja tämä...
Paljon nuotteja.
Tietokoneella sen näkee napin painalluksella.
Minä kirjoitan kaiken.
Minulta menee siinä luultavasti paljon kauemmin kuin nuoremmilla kollegoillani.
Kirjoitan paperin usein täyteen nuotteja,
ja tutkin ne aamulla.
Tuntuu kuin joku muu olisi kirjoittanut ne.
Sanon: "En minä tuota tehnyt.
En ainakaan eilen. En olisi millään ehtinyt."
Hän oppi taitonsa kärsivällisesti,
mutta nykyään voi käyttää...
LEVYTUOTTAJA / TYTTÄRENPOIKA
...tekoälyn kirjoittamaa musiikkia.
Ihmisten pitäisi nähdä mies, joka on tehnyt töitä huoneessaan
yli 60 vuoden ajan.
Hän on uhrannut paljon ja kokenut tuskaa.
Hän vaikenee tietyn kohdan jälkeen.
Mielestäni hän ilmaisee itseään musiikkinsa kautta.
TEEMA SABRINASTA (1995)
Äiti oli silloin Nevadan Renossa
kuvaamassa pientä roolia elokuvaan Täyskäsi.
TÄYSKÄSI (1974)
- Old Blueta. - Old Blue?
- Old Blueta. Totta on. - Eikä.
Kathryn Altman soitti...
NÄYTTELIJÄ / ROBERT ALTMANIN VAIMO
"Käske isäsi soittaa."
Odottelin kotona tunnin verran
ja sanoin isän tultua: "Äidille on tapahtunut jotain."
Näyttelijä löytyi kuolleena Renosta
Se oli uskomatonta. Terve, kaunis nuori nainen
kuoli aivan yllättäen aneurysmaan.
Se vaikutti elämääni suuresti. Hän oli vaimoni
ja kolmen lapseni äiti. Ja vasta 41-vuotias.
Isän piti lentää paikan päälle hoitamaan asioita.
Jäin kotiin veljieni luo,
ja siitä tulikin roolini vuosiksi... Tai ikiajoiksi oikeastaan.
Mutta siitä se alkoi.
Olin vähän päälle nelikymppinen kolmen teini-ikäisen kanssa.
Tilanne oli rankka.
Siitä on joskus vaikea puhua.
Se oli musertavaa. Isällä ei ollut oikein kokemusta
isyyden arjesta.
Olin tottunut huolehtimaan veljistäni
ja sujahdin rooliin helposti.
Meillä kolmella on aivan erityinen suhde.
En tehnyt töitä pitkään aikaan.
En halunnut miettiä elokuvia, tarinoita, hahmoja ja muuta.
Isä sävelsi äidille viulukonserton pian tämän kuoleman jälkeen.
VIULUKONSERTTO - HUILUKONSERTTO
Vaimoni isä oli ollut viulisti.
Vaimoni toivoi, että säveltäisin hänelle jotain.
Tein sen vasta hänen kuoltuaan.
Ennen äitini kuolemaa
isäni oli nerokas säveltäjä mutta teki sitä vain työkseen.
Äidin kuoleman jälkeen isä tunsi, että äiti oli hänen rinnallaan.
Tunsin hänen auttavan minua,
mikä oli hassu tunne.
Tunnen sen yhä.
Jollain tavalla minä kypsyin taiteellisella tai energian tasolla
tai pääsin syvemmälle työhöni.
Elokuvaurani kiireisin ja menestyksekkäin vaihe
alkoi pian sen jälkeen,
kun minua pyydettiin Tähtien sotaan.
Minulle tarjottiin samaan aikaan elokuvaa Yksi silta liikaa.
MUSIIKKIOHJAAJA
Sanoin Lionel Newmanille:
"Teen mieluummin Yhden sillan liikaa,
sillä siinä on tähtiä,
enkä tunne George Lucasia enkä hänen Tähtien sotaansa."
Sanoin: "Etsin säveltäjää, joka osaa tehdä myös klassista."
Korngoldin tai Newmanin kaltaisia elokuvasäveltäjiä 30- ja 40-luvulta.
Steven sanoi: "Tiedän sopivan tyypin. John Williams."
Sanoin: "Hänhän on jazzpianisti."
Steven sanoi: "Ei, hän säveltää upeasti."
Olimme tehneet äskettäin Tappajahain,
joten Steven sanoi: "Tapaa George Lucas."
En tiennyt elokuvaa American Graffiti - Svengijengi -62.
Tapasin Georgen, ja juttelimme musiikista.
Hän vaikutti nuorelta.
Tulimme heti hyvin toimeen.
Hän on mukava herrasmies.
Hän tiesi musiikista valtavasti.
Hän tunsi orkesterisävellykset erittäin hyvin.
Steven sanoi seuraavana päivänä:
"John, tee Tähtien sota.
Sinun kannattaa pitää sen kanssa hauskaa.
Älä mieti Yhtä siltaa liikaa. Se on kaupallinen elokuva.
Tästä tulee todella hyvä." Minä suostuin.
Hän suostutteli minut siihen.
Se ei vaatinut paljon.
Koko tuotannossa tuntui olevan jotakin aivan erityistä.
Kaikki tiesivät, että Georgen elokuva
oli pähkähullu ja täysin ainutlaatuinen.
Aiemmissa avaruuselokuvissa
ei ollut sen mielikuvituksellisuutta ja kipinää.
Kävimme elokuvan läpi
ja päätimme, missä musiikkia olisi.
LEIKKAAJA
Puhuimme väliaikaisesta musiikista, Gustav Holstin Planeetoista
ja Dvorákin Uudesta maailmasta -osiosta.
Pätkiä myös Kevätuhrista ja Max Steinerin musiikista King Kongissa.
Joskus John kannatti valintojamme
ja ehdotti välillä parannuksia.
Palapeliä kootaan tarpeen mukaan.
Sellaista se oli.
Puhuimme Pekasta ja sudesta
ja vanhemmista sinfoniateoksista,
sillä halusin jokaiselle hahmolle oman teeman.
Kun siirrymme hahmosta toiseen, teema vaihtuu sen myötä.
"LEIAN TEEMA" TÄHTIEN SOTA: UUSI TOIVO
Tähtien sodan musiikkiluonnokset
ovat todella katkonaisia,
sillä vaihtoja oli paljon.
Tämä oli 1,5 minuuttia.
Päivän päästä se pidentyi.
Sitten se poistettiin.
Edesmennyt Ken Wannberg, musiikkileikkaajani,
teki minut hulluksi muutoksilla.
MUSIIKKILEIKKAAJA
Kenny soitti hätääntyneenä.
Hän sanoi: "Muutoksia on miljoona." Sanoin tietäväni sen.
Hän sanoi: "John sävelsi jo musiikin." Tiesin sen.
Tein töitä useita viikkoja,
enkä tiennyt, mitä tehdä elokuvan alkuun.
Taisin säveltää viimeisenä alun fanfaarin
ja marssiteeman.
Kuulin sen ensi kertaa
Johnnyn soittamana.
Se on...
Se on vain karkea pianoversio erilaisista teemoista.
Pitää vain sanoa: "Enpä tiedä, mutta hyvältä kuulostaa."
Siinä ei ole energiaa, tunnetta
eikä täyttä orkesteria mukana.
Päätimme, että siihen tarvittiin sinfoniaorkesteri,
joka oli minulle elokuvissani uutta.
Lionel Newman halusi Lontoon sinfoniaorkesterin.
Mikä huikea ehdotus. Miten jännittävä käänne.
Lähdimme Lontooseen
ja palkkasimme huippuorkesterin soittamaan musiikkiani.
Numero 157.
Valmiina. Aloitetaan.
Sitä on vaikea kuvailla.
No niin, hyvät herrat. Rauhoittukaa.
Se on kuin lapsen saaminen.
Voin kuvailla musiikin ensikuulemista vain siten.
En ollut kuullut sitä orkesterin kera.
Enkä myöskään kuvan kera.
Luotin Johniin ja Steveniin,
mutta ensimmäisen nuotin kohdalla on aina hetki,
kun sitä pelkää, ettei se toimi.
Kauan sitten kaukaisessa galaksissa...
TÄHTIEN SOTA
Olin niin kuin moni muu, joka ällistyi ensimmäisiä sekunteja.
ELOKUVANTEKIJÄ
Sitten miettii: "Kuka tämä on?"
Se johtui ensimmäisen Tähtien sodan musiikin röyhkeydestä.
Kovaääninen alku.
ELOKUVANTEKIJÄ
Ehkä elokuvahistorian ja musiikin kuuluisin aloitus
on todiste orkesterin voimasta.
Kukaan ei arvannut, että siitä tulisi sellainen ilmiö.
Se on täällä yhä.
Kun tuli soundtrack-levyn vuoro,
levy-yhtiö sanoi: "Musiikkia on paljon. Tehdään tuplalevy."
"Tähtien sodan" levy loppuunmyyty
Levytys oli erittäin suosittu.
Moni sen ostanut ei ollut aiemmin ostanut elokuvamusiikkia,
käynyt konsertissa eikä kuullut sinfoniaorkesteria.
Elokuvaa ei voinut silloin katsoa milloin vain.
Muistan lapsena,
että kuuntelin levyä, tuijotin levyn kantta,
kuuntelin ja kuvittelin elokuvan mielessäni.
TEHTÄVÄ ALPEILLA - PAHAN VOIMA
KADONNEEN AARTEEN METSÄSTÄJÄT
Tähtien sota oli tuplalevy.
Kuuntelin sitä ja tuijotin Tähtien sodan logoa kannessa.
Se tuntui niin tärkeältä ja eeppisen laajalta tarinalta,
että se siirsi katsojan eri paikkaan.
TOINEN TORVI VIRGINIAN SINFONIAORKESTERI
En tiedä Tähtien sodan kaltaista elokuvamusiikkia.
ELOKUVASÄVELTÄJÄ / KAPELLIMESTARI
Hänen johtoaiheensa ja niiden käyttäminen.
Johtoaiheet ovat periaatteessa teemoja.
"YODAN TEEMA" IMPERIUMIN VASTAISKU (1980)
John sävelsi Tähtien sodan maailmaan suunnilleen 80-90 teemaa.
Pidän teemasta nimeltä "Voima".
Kun aiheet palaavat, niistä muistuu mieleen oma itse 40 vuotta aiemmin,
ei vain aiempien elokuvien hahmot.
Se tunkeutuu sisimpään ällistyttävällä tavalla.
Se toimii, sillä hän kehitteli ikimuistoisia teemoja käytettäväksi.
Sanoin joskus jostain musiikista: "En ajatellut sitä noin."
KÄYTTÄMÄTÖN MUSIIKKI "KAKSOISAURINGONLASKU"
Sanoin: "Haluan tällaista."
Hän sanoi: "Teen sen illalla ja tuon sen sitten huomenna."
Jotkut säveltäjät ovat sanoneet: "En halua sellaista."
He haluavat tehdä oman juttunsa.
Ja sitten kiistellään.
Johnnyn kanssa ei käynyt niin.
Hän oli suurenmoinen aina.
LOPULLINEN MUSIIKKI "KAKSOISAURINGONLASKU"
Minusta musiikki on puolet elokuvasta.
Tähtien sota ei olisi tällainen ilman Williamsin musiikkia.
Minulle tultiin sanomaan:
"Tiesitkö, että lippukassoilla on valtavat jonot?"
Sanoin: "Hienoa, mukava kuulla."
En saanut kokea sitä.
Minä keskityin työhöni.
Kun Tähtien sota valmistui,
aloitin heti Kolmannen asteen yhteyden.
ÄÄNITYS KOLMANNEN ASTEEN YHTEYS
SPIELBERGIN KOTIELOKUVA
Se on hyvä. Synkkä seitsemän tenuton ajan.
Kuusi on...
Kaksi nuottia Tappajahaissa, viisi Kolmannen asteen yhteydessä.
Me edistyimme.
Kadonneen aarteen metsästäjissä niitä oli sata.
Aivan niin.
Kolmannen asteen yhteys oli kuin kaunis ooppera.
Kun soitin sen sinulle ensimmäistä kertaa, ajattelin,
että ystävyytemme päättyy tähän.
Voi ei!
KOLMANNEN ASTEEN YHTEYS (1977) OHJ. STEVEN SPIELBERG
Sen elokuvan musiikissa on kaikkea.
Koko 1900-luvun skaala avantgardesta riitasointuihin
ja hyvin äärimmäisiin ääniin.
Yksi, kaksi, kolme.
KUORON IMPROVISOINTIA
KOLMANNEN ASTEEN YHTEYS
Yksinkertainen, mieleenpainuva viiden nuotin teema
toistuu yhä uudestaan.
Tämä voisi kiinnostaa sinua.
Jokaisessa on uskoakseni viisi nuottia.
Tässä on ryhmä niitä.
Jotkin on merkitty.
Käytimme tätä.
Tätä näin.
Me ympyröimme sen kokeiltuamme näitä kaikkia.
Viisi nuottia voi olla...
erittäin mukava.
Mitä vain. Mutta miksi juuri tämä?
Siinä on jotakin henkistä.
Jos tämä olisi...
Se loppuu.
Se on lause. Piste.
Jos teen näin...
Tämä on kuin yhdistävä lause tai ilmaisu,
joka päättyy ja-, jos- tai mutta-sanaan.
"Tämä on hyvä elokuva ja..."
Tämä on "ja".
Musiikissa on aina kaksi nuottia.
Viides nuotti on "sol, do", kuten kaikki lapset tietävät.
Ja toinen on "ti, do".
Ne kaksi asiaa tekevät... Jos lopetan tähän.
Jatkoa täytyy odottaa.
Se luo odotuksen tunteen skaalan viidennessä kohdassa.
Ja se on tässä yhteydessä "mutta".
"Rakastan Laurentia, mutta..."
Tiedäthän?
Hän esitti liikaa kysymyksiä.
Loputtomasti kysymyksiä.
Oletko tyytyväinen siihen, John?
Toivottavasti. Tahdissa 35 on yhä jotain vikaa.
No se.
Mikä on ollut vaikein sävellystyösi?
Kolmannen asteen yhteyden viimeinen osuus.
Ne valot ja ratkaisu niihin.
Tämä on Kolmannen asteen yhteyden alkuperäinen versio Sonyn arkistosta.
Katso näitä.
- Hyvänen aika... - Niin.
Jukra.
Hyvänen aika.
Muistan soittaneeni isälleni, kun aloitin työn,
ja sanoin: "En keksi yhtään nuottia.
En tiedä, mitä teen." Olin juuri tehnyt Tähtien sodan.
Siinä oli miljoona nuottia.
Hän sanoi kunnon isän tapaan:
"Työstä sitä, niin se onnistuu.
- Mitä teet päivälliseksi?" - Niin.
Se oli suuri haaste.
Se oli harppaus eteenpäin orkesterin ja johtamisen suhteen.
Se oli Kolmannen asteen yhteys.
Yhden vuoden aikana
John sävelsi Tähtien sodan, Kolmannen asteen yhteyden
ja Mustan sunnuntain.
Jokainen työ oli erittäin mutkikas ja nerokas omalla tavallaan.
Ne olivat hyvin erilaisia.
On hämmästyttävää, että yksi säveltäjä
teki sen kaiken vuoden sisällä.
Sama kuin puhuisi The Beatlesistä.
The Beatlesin jokainen laulu olisi toisten bändien paras kappale,
jolla se tienaisi loputtomiin. John oli sellainen.
Jokainen hänen sävellyksensä
olisi toisten säveltäjien huippusaavutus.
Minulta kysytään, miten Tähtien sodan menestys muutti elämääni.
Muistan saaneeni puhelun:
"Tule Anaheim Stadiumille, jossa on ainakin 60 000 ihmistä.
Zubin Mehta johtaa konserttia Tähtien sodan musiikista."
AVARUUDEN MUSIIKKIA
"Mukana on Los Angelesin sinfoniaorkesteri."
Pian sen jälkeen sinfoniaorkesterin johtaja soitti:
"Tule johtamaan Tähtien sodan musiikkia Hollywood Bowliin."
Tähtien sota muutti elämääni eniten niin,
että minua pyydettiin kapellimestariksi
kuuluisille orkestereille.
Se toi musiikilliseen elämääni aivan uuden ulottuvuuden.
Hyvät naiset ja herrat.
Hyvää iltapäivää kaikille.
Tämä on uusi Popsimme.
Seiji Ozawa johti Bostonin sinfoniaorkesteria 29 vuotta.
KAPELLIMESTARI / JOHTAJA BOSTONIN SINFONIAORKESTERI
Hän nimitti minut Popsin kapellimestariksi vuonna 1980.
Boston Pops siirtyy tähtilipun alta Tähtien sodan pariin.
10. TAMMIKUUTA 1980
Orkesteri ilmoitti,
että 47-vuotias säveltäjä ja kapellimestari John Williams,
joka sävelsi Tähtien sodan teeman,
korvaa edesmenneen Arthur Fiedlerin Popsin kapellimestarina.
Lionel rohkaisi häntä tekemään töitä Popsin kanssa.
John oli halunnut kapellimestariksi,
mutta tarvitsi jonkun kannustusta.
Monet miettivät Fiedlerin korvaajaa.
PIANISTI
Fiedler oli vaikuttanut laajalti tämän musiikin parissa.
Se ei ollut aina helppoa.
Bostonin muusikot suhtautuivat viihdemusiikkiin arvostellen.
Orkesterit inhosivat elokuvamusiikkia ja pitivät sitä roskana.
Kun menin Bostoniin vuonna 1980,
orkesterin vanhemmat jäsenet
eivät arvostaneet sellaista ja vastustivat
ohjelmistoa, jota he eivät hyväksyneet.
He olivat jopa epäammattimaisia.
1984 NELJÄN VUODEN JÄLKEEN
Pitkään jatkunut kiista muusikoiden käytöksestä tuli tänään ilmi,
kun John Williams ilmoitti lähdöstään.
Viimeinen pisara oli orkesterin röyhkeys eilisissä harjoituksissa.
Soittajat paheksuivat Williamsin valintoja
eivätkä keskittyneet harjoitteluun.
BSO:n johtaja Thomas Morris sanoi
olevansa pahoillaan Williamsin lähdöstä.
Irtisanoutumiseni johtui keskusteluista heidän kanssaan
heidän asenteidensa ja niiden ilmaisun suhteen.
Jotkut konserttimuusikot pitivät elokuvamusiikkia kehnona.
Alhaisena taiteen muotona.
Nuorena...
SELLISTI
...minua vaivasivat aina muurit
erilaisten musiikkityylien välillä.
Olipa kyse elokuvista, konserteista, barokista tai nykyajasta.
John oli ottanut työkseen sen kaiken yhdistämisen.
Hän ei ole poistanut rajaviivoja,
mutta hän on hämärtänyt niitä niin,
ettei kukaan tiedä, missä rajat ovat.
Duke Ellington sanoi:
"On vain kahdenlaista musiikkia, hyvää ja huonoa."
John on johtanut juuri sitä kehitystä.
Istuvalla orkesterilla, joka on koottu oikein,
on ääni oman ohjelmistonsa suhteen.
Mutta se ei saa silti vastustaa
uusien tai erilaisten kapellimestareiden mukanaan tuomaa luovuutta.
Orkesteri on kuin perhe.
Se on yhteinen hanke.
Kapellimestarin etsintä päättyy...
KUUDEN VIIKON PÄÄSTÄ
...sillä Williams palaa.
Williams erosi taiteellisten ja luovien erimielisyyksien takia.
Kiistat on nyt sovittu.
Williams sanoi: "Tunnen mitä suurinta ihailua ja kiintymystä
orkesteria ja sen jäseniä kohtaan."
Oli erittäin antoisaa siirtyä Hollywoodin studioista Bostoniin,
sillä elokuvilla ei ole yleisöä,
kun työtä tehdään kliinisissä studio-olosuhteissa.
Bostonissa oli orkesteri ja yleisö.
Musiikki herätetään eloon. Yleisö taputtaa.
Hollywood-säveltäjän runneltu ego
saa viimein aplodeja.
On hienoa lähteä Bostoniin ihanan yleisön luokse.
Suuri osa klassisen musiikin maailmasta on hyväksynyt sen,
että hän on nerokas, omaperäinen säveltäjä,
joka on erittäin ansiokkaasti
tukenut orkestereita.
Jos joku tässä vaiheessa pitää elokuvamusiikkia huonompana,
ei ajattele asiaa tosissaan.
Kun olin pieni, Teräsmies-sarjakuva oli lehdissä suosittu.
Luin sitä jatkuvasti.
SUPERMAN - TERÄSMIES (1978) OHJ. RICHARD DONNER
Minusta oli hienoa tehdä teemamusiikki viitan ja muun kera.
Mikä tuo on?
Varovasti. Sain teidät kiinni.
Niinkö?
Kuka sai sinut?
Pidin Chrisistä ja Margotista.
He lensivät yhdessä.
Odotin pääseväni sen kimppuun
ja saavani tehdä nousevan teeman.
Olen suuresti velkaa John Williamsille.
Ilman hänen musiikkiaan Teräsmiehen voimat vähenevät.
Uskokaa pois. Ilman teemamusiikkia lentäminen ei onnistu.
Yksi askel, kaksi askelta ja alas.
Johnnyn musiikissa on lyyrisyyttä.
ELOKUVANTEKIJÄ
KADONNEEN AARTEEN METSÄSTÄJÄT (1981)
Hänestä on hauska säveltää teemoja Harrisonille.
Harrison Fordilla on kyky tehdä vakavia kohtauksia
hienoisella huumorilla ja pilkkeellä silmäkulmassa.
Seuraan kuorma-autoa.
- Miten? - En tiedä. Keksin taas jotakin.
Se suo Johnille paljon aineksia.
Olemme vanhoja tuttuja, sillä isäni oli armeijassa Johnin kanssa.
ELOKUVANTEKIJÄ
Armeijan orkesterissa.
Isä soitti kitaraa, John pianoa.
Johnny kävi meillä usein.
Olen tuntenut hänet lapsesta saakka.
Sain tehdä hänen kanssaan töitä,
ja se oli elämäni suurenmoisimpia hetkiä.
Johnny teki Kadonneen arkin musiikin Lontoon sinfoniaorkesterin kanssa.
Sen musiikki sai pulssin kiihtymään.
Siinä oli vivahteita.
Musiikki erottaa pienimmätkin seikat.
Johnny sävelsi yksittäisille käärmeille kaivokohtauksessa.
Hän teki lisäyksiä eri käärmeisiin,
jotka liikkuivat tai valmistautuivat hyökkäämään.
Hän halusi "Marionin teemasta" hollywoodmaisen ja romanttisen,
sillä hän ajatteli musiikin tuovan heidät yhteen.
Marion näkyi harvoin vaikka olikin päähahmoja.
Hän sai oman teeman,
joka muistutti katsojia hänen edustamistaan asioista.
Marionin teema on hyvin kaunis.
Se muistuttaa vanhaa Hollywoodin musiikkia
Franz Waxmanilta, Miklós Rószalta ja David Raksinilta.
Hän pitää jatko-osissa teemat mukana,
jotta katsoja muistaa sen olevan Indiana Jones -tarina.
Silti hän löytää uuden tavan tarinan kertomiseen joka kerta.
INDIANA JONES JA TUOMION TEMPPELI (1984)
Matalaksi!
Olimme Oscar-gaalassa...
NÄYTTELIJÄ
...ja John Williams istui Stevenin takana.
Hätkähdin, sillä en ollut nähnyt Johnia Tuomion temppelin jälkeen.
Halasin häntä, ja Steven oli innoissaan.
Hän sanoi: "Ke, muistatko Short Roundin teeman?"
Tietenkin muistin sen. Kuinka monella näyttelijällä
on legendaarisen John Williamsin säveltämä teema?
Aloimme hyräillä teemaa yhtä aikaa.
Se on hieno teema.
INDIANA JONES JA VIIMEINEN RISTIRETKI (1989) ILMAN MUSIIKKIA
Paras keino nähdä Johnin musiikin energia ja tunne
on jonkin kohtauksen katsominen ilman musiikkia.
Vain äänitehosteet ja vuorosanat.
Ja sitten kohtaus katsotaan musiikin kera.
MUSIIKIN KERA
Silloin elokuvamusiikin arvon ymmärtää.
Klaffi.
Se on pieni eeppinen tarina.
KULISSIEN TAKANA E.T.
Johnin musiikki sopii siihen hyvin.
Olisi mukava, jos emme kuulisi mitään...
Meidän pitää mennä...
"Meidän pitää mennä, E.T."
Selvä.
Se tulee heti sen jälkeen.
Se palaa siinä.
- Kerro repliikin ajoitus. - Selvä.
Kauris nousee ja kääntyy.
Sen kohdalle jotakin.
- Ehkä taas harppu. - Niin.
- Pidän siitä. - Se taas.
Odotan Johnin sanoja: "Minulla on pätkiä esiteltävänä."
Odotan aina sitä päivää.
En hermoile enkä ajattele, etteivät ne vastaa toiveitani.
Tässä Michael pyöräilee.
- Hän etsii E.T:tä metsästä. - Niin.
- Elliot tulee yksin kotiin. - Se on tässä.
Ja lopulta pääsemme tähän kohtaan.
Yhteistyömme pysyy samanlaisena.
Hän näkee elokuvan aina samalla tavalla.
Tavallaan hänen musiikkinsa myötä
alan nähdä elokuvani hänen tavallaan.
Näen sen siten kuin hän näkee.
Kotiin, kotiin.
Kotiin.
"Yodan teema" on herttainen yllätys.
Tajuaako sen joku?
- Noin 200 miljoonaa ihmistä. - Niinkö?
Yksi ja kaksikymmentäviisi.
Oboet ja soittimet...
Korostakaa toista ja kolmatta.
Siten rytmiä tulee lisää.
Yrittäkää keskittyä.
Älkää häiriintykö Stevenin...
kuvaamisesta.
Ei, se on vain outoa.
Kuin kylpyhuoneessa olisi kamera.
Kun on suihkussa, tiedättehän?
Onneksi vaatteet ovat päällä.
Aloitetaan hiljaisesta.
Soitin E.T:ssä viulua. Piileksin viulurivistön takana.
Soitan takana, mutta samalla kuuntelen ja katselen.
Se oli mahdottoman jännittävää.
E.T:ssä on pitkä harppumelodia,
joka kuvastaa E.T:n yhteyttä Elliotiin.
Harpisti oli Dorothy Remsen. Muistan heidän yhteistyönsä.
Dorothy, trillissä...
Lopetatko sen näin?
Ymmärrätkö?
Jos voin unohtaa vasemman käden trillin.
- Toki. - Hyvä on.
Mukana oli taitava pianisti Ralph Grierson,
- jota John käytti aina. - ...vasemmalle.
Toiseksi viimeinen, kaksi neljäsosanuottia.
E.T:n lopussa on soljuvaa musiikkia.
Hän antoi sen Ralphille,
joka harjoitteli sitä ensin neljä päivää.
E.T. taisi olla ensimmäinen elokuva, jonka näin elokuvateatterissa.
Olen Coldplay-bändistä.
Nykyisellä kiertueellamme saavumme lavalle
tai kuljemme yleisön keskeltä lavalle E.T:n musiikin tahtiin.
Halusin saapua konserttilavalle
lentävän musiikin tahdissa.
Ajattelin Elliotia BMX-pyörällään.
Kysyin Johnilta ja Steveniltä, voisimmeko käyttää E.T:tä.
Ja he suostuivat.
Se innostaa minua.
Olen saapunut lavalle sen tahdissa nyt monta kertaa.
Kaikissa hänen teoksissaan on paljon sävelmiä.
Nyt mentiin. Takaisin pääteemaan.
Täydellistä.
THE BERKSHIRES, LÄNTINEN MASSACHUSETTS
Tämä on Tanglewood.
Se on monia asioita.
Se on opetuskeskus.
Se tarjoaa tilaisuuden parhaille oppilaille.
Se on Bostonin sinfoniaorkesterin konserttipaikka.
Ja sen maisemat innostavat.
Tämä on mekka Amerikan musiikkielämän historiassa.
Parhaat oppilaat opiskelevat täällä.
He saavat soittaa parhaiden kapellimestarivieraiden kanssa.
Elokuvien aikataulu on hyvä.
Teemme yleensä töitä kiireisenä keväänä.
Kesä voi olla vapaata elokuvan julkaisuaikataulun takia.
Kolmen vapaan viikon ajan
pystyy tekemään jotakin.
Se sopi hyvin yhteen.
Olen käynyt täällä vuodesta 1980 asti, eli 43 vuotta.
Tämä on osa elämääni.
Johdan enintään kaksi konserttia vuodessa.
Tein enemmän Popsia johtaessani.
Se innostaa.
John on huikea kapellimestari.
Hän luo yhteyden orkesterin sieluun...
SÄVELTÄJÄ / KAPELLIMESTARI
...tietomääränsä avulla.
Jurassic Parkin pääteema
oli yksi niitä sävellyksiä, jotka tekivät minusta muusikon.
Lähdin elokuviin ystäväni kanssa.
Näin ja kuuntelin sen elokuvan noin kymmenen kertaa.
Se oli upea elokuva.
Mutta sen musiikin kuuntelu.
Monet sanovat samaa.
PÄÄTRUMPETISTI, LA PHIL
Muistan, kun näin Jurassic Parkin.
Kuulin ne trumpetit.
JURASSIC PARK (1993) OHJ. STEVEN SPIELBERG
Muistan lähteneeni näytöksestä innoissani.
Halusin soittaa.
John halusi laittaa dinosaurukset sinne, minne ne kuuluivat,
samanlaisella innostuksella,
ihailulla ja kunnioituksella,
mitä lapset tuntevat museossa
katsellessaan jurakauden tai liitukauden jäännöksiä.
He ihastelevat pelkkiä luita.
John sävelsi elokuvan musiikin lapsen sydämellä.
Siinä on ihmetystä, jota ne upeat, suurenmoiset eläimet herättävät.
KUN DINOSAURUKSET HALLITSIVAT MAATA
Kun puhumme John Williamsista...
THE TREATMENTIN JUONTAJA, KCRW
...puhumme täysin erilaisista sävellyksistä.
Ja erilaisista elokuvista. Samana vuonna Jurassic Park
ja Schindlerin lista samalta ohjaajalta.
Se on paras esimerkki.
Schindlerin listassa on samaa ihmettelyn tunnetta.
Se on surullista. Miten ihmiset voivat olla tällaisia?
Tein Schindlerin listaa Tanglewoodissa.
Sen vuoden kesällä.
Steven kuvasi jossain päin Puolaa.
Kuvasin talvella Krakovassa.
Minulta jäi ensimmäistä kertaa Johnnyn osuus Jurassic Parkissa näkemättä.
Sen takia elokuvat olivat niin päällekkäin.
SCHINDLERIN LISTA (1993)
Elokuvien erilaisuus oli erittäin tervetullutta.
Pidin siitä.
En ajatellut elokuvaa musiikillisesti.
En lisännyt väliaikaista musiikkia
ehdottaakseni Johnnylle kohtausten tunnelmaa.
Keskityin kertomaan tarinan.
Sitten näytin elokuvan Johnille.
Luettelo on hyvä.
Tämä luettelo on itse elämä.
Elokuva vaikutti minuun väkevästi. En kyennyt puhumaan.
Olin tolaltani. Minä melkein itkin.
Menin ulos ja kävelin vähän aikaa.
Palasin viiden minuutin päästä ja sanoin ensin Stevenille:
"Tämä on suurenmoinen elokuva.
Tarvitset siihen minua paremman säveltäjän."
Hän sanoi: "Tiedän, mutta he ovat kaikki kuolleet."
50 VUOTTA MUSIIKKIA JA ELOKUVAA
KESKUSTELU STEVEN SPIELBERG & JOHN WILLIAMS
Onnekseni Steven oli itsepintainen,
joten jouduin vain tekemään parhaani.
Olin todella sitä mieltä, sillä tämä elokuva
lähes ylitti mielestäni sen,
mitä näin tärkeä aihe vaati
ja mitä tällaiset paljastukset ansaitsivat.
Eräs upeimpia kokemuksiani Johnin kanssa
ja epäilemättä tunnerikkain kokemuksemme
oli hänen työnsä Berkshiresissä Schindlerin listan parissa.
Hän pyysi minua ja Katea sinne
kuulemaan ensimmäiset luonnokset.
Johnny sanoo aina...
NÄYTTELIJÄ / STEVENIN VAIMO
"En soita kovin hyvin, mutta yritän saada tämän esitettyä."
Ja hän soittaa upeasti.
Hänen kirjoittamansa nuotit olivat pianon päällä,
ja seisoimme vieressä. Sitten hän aloitti.
Niin.
En unohda sitä ikinä.
En muista, milloin olisin ollut niin musertuneen liikuttunut
yksinkertaisten, sielukkaiden, tuskaisten luonnosten äärellä,
joita hän soitti meille.
Jo viiden nuotin sisällä Kate alkoi itkeä.
Yhdeksän nuotin jälkeen minä itkin, sitten Johnny itki
ja soitti yhtä aikaa.
Se oli mitzvahia.
Hän osoitti kunnioitusta holokaustille musiikin kautta.
Olin tuntenut viulisti Itzhak Perlmanin jo parikymmentä vuotta.
Kun tajusimme tarvitsevamme viulistin, sanoin Stevenille:
"Pyydetään parasta tämänhetkistä viulistia, joka on Itzhak Perlman."
Oli ironista, että monen vuoden ajan,
kun tapasin Itzhakin, hän tapasi sanoa minulle:
"Milloin sävellät minulle elokuvaan viulusoolon?"
Sanoin: "Teemme sen vielä jonakin päivänä."
Ja sitten pyysin hänet Schindlerin listaan.
Sanoin: "Itzhak, meillä on nyt elokuva sinulle."
Sanoin harkitsevani asiaa.
Kerroin siitä vaimolleni Tobylle ja sanoin...
VIULISTI
"John Williams pyysi..." Kerroin siitä.
Sanoin harkitsevani asiaa.
Toby sanoi: "Sanoitko hänelle harkitsevasi asiaa?
Säveltäjä on John Williams, ohjaaja on Steven Spielberg,
ja sinäkö sanot harkitsevasi asiaa?"
Soitin Johnille seuraavana päivänä ja suostuin.
Ja voi pojat, että olen siitä onnellinen.
ÄÄNITYS, SCHINDLERIN LISTA
SPIELBERGIN KOTIELOKUVA
Voin vain todeta, että kaikkialla maailmassa
minulta pyydetään ainoastaan yhtä asiaa.
"Voitko soittaa Schindlerin listan teeman?"
Se teema koskettaa aivan kaikkia.
AFI:N ELÄMÄNURAPALKINTO: KUNNIANOSOITUS JOHN WILLIAMSILLE
VIULU, SIMONE PORTER
KAUKAINEN MAA (1992)
Tein Johnin kanssa töitä ensi kerran Kaukaisessa maassa.
ELOKUVANTEKIJÄ
Sanoin: "Miksi musiikki tehoaa?" Hän sanoi: "En tiedä."
Hän jatkoi: "Siitä on teorioita, ja minä uskon,
että se liittyy alkukantaisiin ääniin."
Ihmisten tarinan alussa äänillä oli suuri merkitys.
Ne voivat rauhoittaa ja tyynnyttää
tai varoittaa vaarasta ja pakenemisen tarpeesta.
Lyömäsoitin voisi olla maanjäristys.
Tai vaikka kivivyöry.
Linnut voivat olla merkki romantiikasta.
Hän on taiteilija, joka ymmärtää hienovaraisella tavalla,
miten tarinaa tuetaan musiikilla.
Hän tukee orkesterimusiikkia suurenmoisella tavalla,
sillä hänen musiikissaan kuuluu orkesterin kauneus.
Se on suuri lahja muusikoille.
VIULISTI
Hän on yksi harvoja
ja viimeisiä säveltäjiä, joka käyttää suurta sinfoniaorkesteria.
On suuri ero siinä, että soittamassa ovat ihmiset,
eikä syntetisaattori, joka voi korvata useita soittajia.
Hän tunnustaa muusikkojen taidot
ja sen tarpeen tulevia sukupolvia ajatellen.
Olen ylpeä siitä, ettemme ole siirtyneet elektroniseen musiikkiin.
Arvostamme orkesteria, yksittäisiä soittajia
ja Johnin sävellyksiä.
Hän ei käytä syntetisaattoria.
Syntikka on ollut pari kertaa lisäyksenä
täydelle orkesterille, kuten esimerkiksi Münchenissä.
MÜNCHEN (2005) OHJ. STEVEN SPIELBERG
Monet elokuvantekijät ja kollegani käyttävät elektroniikkaa.
Pidän siitä, että käytämme orkesteria.
Sähköisessä säveltämisessä ei ole luovuuden esittämisen hetkeä.
NAUHOITUS
Orkesteri soittaa kaiken neljästi.
Jokainen kerta on erilainen.
Ja jossain tietyssä kerrassa on elämää ja verta suonissaan.
Hän pakottaa nykyajan yleisön tyytymään orkesteriin.
Hän pakottaa soittajat soittamaan nopeammin,
kovempaa ja dynaamisemmin
kuin koskaan aiemmin sävellyksissään.
- Hyvä. - Jep.
Seuraava.
Hän rakastaa orkestereita
ja sellaista sanatonta kommunikaatiota,
kun hän nostaa kädet ylös ja käskee heitä.
Ja silloin saa jotain takaisin. Se on jännittävää.
Johnin kasvoille hiipii hymy,
kun hän johtaa orkesteria.
Tämä kohta ei saa olla liian kohtelias.
Se on räikeä.
Pasuunat olkoot valmiita siihen.
Annan sitä varten maailman suurimman käskyn.
Ihmiset ovat ainutlaatuisen onnellisia hänen seurassaan.
Miten onnellisia orkesterit ovat.
John saapuu lavalle.
Kaikki ihastuvat, sillä muistamme hänen musiikkinsa
kuin lapsuuden karkkikaupan herkut.
TÄHTIEN SOTA: EPISODI VII Reyn teema
Kun The Force Awakens ilmestyi, John ei ollut muuttanut tyyliään.
Hän sävelsi samalla tavalla kuin 70-luvulla.
Ja sitten...
"REYN TEEMA" THE FORCE AWAKENS (2015)
Hän ei kadottanut vilpitöntä uteliaisuuttaan.
Hän pystyy käyttämään huikeaa tunneperäistä totuuttaan.
Hän osaa olla itsevarmasti haavoittuva
ja kysyä sitten: "Oliko se hyvä?"
Hän kysyy oikeasti, onko se hyvä.
Se naurattaa, sillä kun John Williams säveltää jotain
ja kysyy, onko se hyvä, siihen on vain yksi vastaus.
Yleisö pitää niistä. Se on ällistyttävää.
Miksemme kuule enemmän musiikkia, jossa on teemoja?
Miksemme kuule sellaista valkokankaalta pursuavaa musiikkia enemmän?
Yleisö selvästikin haluaa niitä.
Miksei sitä ole enemmän?
Musiikin parissa on nyt vaikeaa,
sillä orkesteri on mielestäni soitin musiikin esittämiseen.
Ja suuren kirjallisuuden tavoin, minun ymmärtääkseni,
näiden 300-400 vuoden jälkeen
musiikki on kuihtumassa.
Nuoret säveltäjät haluavat elektroniikkaa, avaruudellisia tehosteita ja muuta.
He tekevät upeaa työtä,
ja haluaisin nähdä heidän töitään 50 vuoden päästä.
Mutta kuulemmeko teattereissa vielä Brahmsin ja Wagnerin kaltaisia?
Mitä musiikin kehittymiseen tulee, tällä hetkellä
on kysymysten ja ihmettelyn aika.
Johnin toinen puoli on konserttimusiikki.
KULTTUURITOIMITTAJA, THE NEW YORK TIMES
Ne eivät ole Hollywood-hittien teemoja,
joita kuulee elokuvateattereissa.
Ne ovat abstrakteja, hienostuneempia, tutkivampia.
Hänen elokuvamusiikkinsa on ytimekkäämpää,
kun taas hänen konserttimusiikkinsa on pirstaloidumpaa
ja kauempana ajankulusta ja lineaarisuudesta.
Konserttimusiikki on hänelle varmasti tärkeä ilmaisukeino.
Hän voi tutkia atonaalisuutta ja tekstuureja.
Siinä paljastuu hänen toinen puolensa.
Elokuvissa voin säveltää vain aiheen puitteiden mukaan.
En voi hurvitella puhaltimilla kahdeksaa minuuttia, vaikka haluaisin.
North Hollywoodin lukion orkesterissa Kaliforniassa
minä soitin fagottia.
Edesmennyt ystäväni Harold Hansen yritti opettaa minua.
Osasin sen verran, että soitin harjoituksissa pikkuisen.
Sävelsin 40 vuoden päästä fagottikonserton New Yorkin filharmonikoille.
Siinä oli yhteys.
Yritin soittaa sillä soittimella
ja sain myöhemmin säveltää jotain eräälle parhaista soittajista,
Judith Leclairille.
Anne-Sophie Mutter sai häneltä musiikkia.
"VIULUKONSERTTO NO. 2" (2021)
Yo-Yo on soittanut hänen musiikkiaan.
Ne ovat haastavia sävellyksiä.
Hän hallitsee heidän soittimensa ylivertaisen hyvin.
"The Elegy for Cello and Orchestran" nauhoitimme vuosia sitten.
Aina kun annan sen toiselle sellistille,
sanon: "Kuuntelitko Yo-Yon levyn?"
He sanovat: "Kyllä, voi taivas."
He eivät voi millään yltää mestarin tasolle.
Älä syytä minua.
Mahtavaa.
JOHN WILLIAMSIN TYTÄR
Huolestun, kun hän ei työskentele.
Hänen täytyy tehdä töitä. Hän rakastaa sitä
ja pitää hauskaa sen kanssa.
Tärkein asia minun ja isän suhteessa on nyt golf.
Mistä pidät golfissa eniten?
- Golfissako? - Niin.
Pidän eniten kävelemisestä.
En pelaa golfia, vaan tuhoan sen.
En ole hyvä pelaaja,
ja pelaan yleensä iltapäivisin hyvien pelaajien jälkeen.
Silloin on hiljaista, ja voin nauttia paikan kauneudesta.
Se on kaunis tapa viettää pari yhteistä tuntia.
Jos saan tehdä niin pari kertaa viikossa, kun hänelle sopii,
olen todella iloinen.
Se on häijy peli.
Hän on säveltänyt monia upeita hetkiä,
jotka muistuttavat elokuvien jännittävyydestä
ja siitä, miten ne koskettavat lapsenmieltämme.
Hän on luonut niitä hetkiä enemmän kuin kukaan nykypäivänä.
Hän on luonut myös monia muunlaisiakin hetkiä,
jotka ovat vivahteikkaampia
ja voimakkaampia,
dynaamisempia ja kiehtovampia.
"EI PAHAA TAHTOA KETÄÄN KOHTAAN" ELOKUVASTA LINCOLN
John Williams on erittäin joustava
ja monen musiikillisen kielen mestari
varsinkin historiallisissa elokuvissa.
SOTAHEVONEN (2011)
AURINGON VALTAKUNTA (1987)
Pidän historiasta, joten ajattelen Stevenin elokuvia
ja Oliver Stonen kanssa tekemiäni elokuvia, kuten...
SYNTYNYT 4. HEINÄKUUTA
...Syntynyt 4. heinäkuuta.
Vietnamin sota oli hänelle omakohtainen aihe,
mutta hänen työssään voi tuntea myös painavan sanoman.
JFK - AVOIN TAPAUS (1991)
Ja tietenkin JFK.
JFK on loistava esimerkki siitä,
miten tietyssä määrin musiikki tehdään ennen elokuvaa.
Oliver sanoi: "Tee kolme sävellystä.
En näytä elokuvaa, vaan kuvaa eri reaktioista,
ja sitten saat vapaasti säveltää musiikin."
Hän taisi lopulta liittää
eri osia yhteen ja käyttää musiikkia jokaisesta.
Sain ainutlaatuisen tilaisuuden lähestyä historiallista aihetta
ja yrittää dramatisoida sitä Oliverille tunnusomaisella tavalla.
PELASTAKAA SOTAMIES RYAN (1998) OHJ. STEVEN SPIELBERG
Pidän kovasti
Pelastakaa sotamies Ryanin ja Lincolnin jalosta vakavuudesta.
Kauniita amerikkalaisia teemoja, todella kauniita tunteita,
jotka antavat meille väkevän tunteen
hienosta kotimaasta ja isänmaallisuudesta.
Pelastakaa sotamies Ryan on tärkeimpiä sen sodan elokuvia,
ellei jopa tärkein.
Elokuvan ensimmäiset 15 minuuttia
ovat niin hätkähdyttäviä,
ettei musiikkia tarvittu.
Johnin mielestä musiikin puuttuminen on yhtä tärkeä asia.
Meillä on tapaamisia, joissa kokeilemme asioita.
"Ehkä musiikkia tähän, mutta ei tähän."
Päätimme jo alkuvaiheessa, ettei sitä tule Normandian maihinnousuun.
Musiikki alkaa vasta, kun näemme Sean Ryanin ruumiin.
Ja elokuvan lopun "Kaatuneiden hymnin" esittää...
ÄÄNITYS PELASTAKAA SOTAMIES RYAN
...Bostonin sinfoniaorkesterin Tanglewoodin kuoro.
Tom Hanks oli paikalla.
Se oli orkesterille jännittävää.
Olimme studiossa, ja he katselivat ylös.
Sanoin: "Teidän pitää katsoa nuotteja."
"KAATUNEIDEN HYMNI" PELASTAKAA SOTAMIES RYANISTA
Se osoittaa musiikillisesti kunnioitusta eri sotien veteraaneille.
Sävellyksesi on suuri kunnia.
Sen takia armeija pyytää aina lupaa sen esittämiseen.
Se on toivotuimpia sävellyksiä
Yhdysvaltain armeijan historiassa,
sillä siinä on syvää kunnioitusta niitä kohtaan,
jotka antoivat henkensä vapauden alttarilla.
John hallitsee kaikki tyylilajit...
ELOKUVANTEKIJÄ
...olipa elokuva Sotamies Ryan tai Yksin kotona.
YKSIN KOTONA (1990)
Sain perheeni katoamaan.
Kuvasimme Yksin kotona -elokuvaa. Meillä oli säveltäjä,
mutta jälkituotannon aikana hän ei ollutkaan enää vapaa.
Johnin agentti soitti:
"Saanen esitellä asiakkaani John Williamsin."
Olin pudottaa puhelimen.
Minä ällistyin.
Minusta se oli ihana elokuva.
Poika oli loistava.
Se oli hieno tilaisuus käyttää jouluisia aiheita, huiluja ja kelloja.
Päätimme käyttää Johnin musiikkia koenäytöksessä.
Siitä tuli paras koenäytöksemme siihen mennessä.
Se sai 500 % paremmat arviot kuin aiemmin.
Hän kurottaa ja vetää yleisön elokuvaan mukaan.
Kun Chris pyysi minut Harry Potteriin, minä ilahduin suuresti.
HARRY POTTERIN VELHOMAAILMA
AVAJAISET UNIVERSAL STUDIOS
5. HUHTIKUUTA 2016
Se oli upea tilaisuus.
Siinä oli lapsia, taikaa ja muuta.
Niistä tulee musiikkia.
Kuin suostuin Harry Potteriin,
tein ensin musiikkia traileriin.
Minun piti luoda jotain taianomaista.
Ymmärsin sen, mutten ollut nähnyt elokuvaa laisinkaan.
Sävelsin "Hedwigin teeman".
Täytyy myöntää, että se oli maailman helpoin juttu.
Menin käymään hänen työhuoneessaan.
Hän kysyi: "Haluatko kuulla pääteeman?" Sanoin: "Totta kai."
Hän lisäsi siihen synkkyyttä.
Hän aloittaa kauniilla teemalla, joka muuttuu synkäksi.
Sekunneissa. Eikö ole nerokasta?
Tiesimme, että Potterin maailmassa
jokainen elokuva on edellistä synkempi.
HARRY POTTER JA SALAISUUKSIEN KAMMIO
Arpesi on kuuluisa,
kuten velhokin, joka sen antoi.
John ja minä puhuimme siitä kauan.
Hänen musiikkinsa elokuvasarjan toiseen osaan
on alkua sille, mitä seuraavissa elokuvissa tapahtuu.
HARRY POTTER JA AZKABANIN VANKI OHJ. ALFONSO CUARÓN
Odotum suojelius!
En ole koskaan kokenut jatko-osien tekemistä mukavaksi.
Teen mieluummin tuoreen tarinan,
johon saa tuoreen musiikin.
Mutta esimerkiksi Tähtien sodassa ja etenkin Indiana Jonesissa
en halunnut toisen säveltäjän
muuttavan niiden musiikkia.
Halusin säilyttää
niiden musiikin ominaislaadun,
jos siihen oli aikaa ja voimia.
Se päti varsinkin yhdeksään Tähtien sota -osaan.
Harry Potter -elokuvat olivat suurenmoisia ja hankalia.
Sävelsin niistä kolme.
En olisi pystynyt...
Onko niitä nyt kahdeksan?
Olisin halunnut tehdä ne juuri näistä syistä.
Muut tekivät ne oikein hyvin.
TAPPAJAHAI
Sävelsin jatko-osia, jos voin.
Käytän sanaa mustasukkainen, kun yritin säilyttää
aiemman työni ytimen.
En pitänyt töitäni niin kallisarvoisina,
etteikö joku saisi niihin koskea.
Mutta jos voisin säilyttää työni jatkuvuuden, se olisi paras ratkaisu.
En tiedä, olisinko tehnyt kolmea uutta osaa,
ellen olisi saanut Johnnya mukaan.
Hän oli tärkeä osa luovaa prosessia.
Hän oli kuin brändi 90-luvulla.
SIMPSONIT TEKIJÄ MATT GROENING
FAMILY GUY TEKIJÄ SETH MacFARLANE
Moni hänen teoksensa on ihmisten DNA:ssa.
"NBC SUNDAY NIGHT FOOTBALLIN TEEMA"
Juuri kun sen luulee loppuneen, tulee lisää.
NBC Newsin teema.
Johnille ei riittänyt hittielokuviin säveltäminen.
Hän halusi vaihtelua. Silloin tulevat mieleen olympialaiset.
Katsoin olympialaisia lapsena.
KONSERTTIMESTARI
Huomasin, miten upeaa musiikki oli.
He soittivat:
"Sävellätkö jotain olympialaisten avajaisiin?"
Pidin sen juhlavuudesta ja siitä,
mitä urheilijat tekevät ja miten inspiroivia he ovat.
Olen tehnyt nelisen sävellystä.
Hän on tavallaan poptähdistä suurin.
ELOKUVIEN MAESTRO JOHN WILLIAMS
Tänään on 45. vuoteni Hollywood Bowlissa.
45 vuotta.
Aloitin siellä vuonna 1978.
Ja olen siellä vieläkin.
Olin alussa erittäin ujo.
Sanoin Los Angelesin sinfoniaorkesterin johtajalle:
"Teillähän on Zubin Mehta,
maailman paras kapellimestari."
"Ei, yleisö haluaa sinut."
Gustavo. Simpatico.
Niin ei olisi käynyt ilman Tähtien sotaa.
Se vakiinnutti nyt jo maailmanlaajuisen tavan
elokuvamusiikin konserteista.
Ei vain minun, vaan muidenkin säveltäjien.
Valomiekka.
Ne eivät ole liian raskaita.
- Tämä on hyvä. - Niin on.
- Siistiä. - Näin.
Hän on Bing Wang.
Hän on illan sooloisti. Loistava viulisti.
Olen innoissani esiintyessäni maestro John Williamsin kanssa.
Nämä ovat uhrit.
Tämä on taikasauva.
Noin.
No niin.
Vain hän pystyy siihen.
Kuinka moni säveltäjä säveltää niin klassisesti
ja on niin suosittu?
Tämä ei olisi mahdollista ilman Johnia.
Se on mieletöntä. 17 000 henkeä.
Tämä on valkoinen takki.
Puen työvaatteet päälleni.
Minä johdan tällä.
Tämä on tapa.
Jos on nähnyt John Williamsin esiintymässä Hollywood Bowlissa,
tietää nähneensä klassisen orkesterin esityksen.
Yleisö hurraa kuin The Beatlesin konsertissa.
Esityksiä ei käy katsomassa musiikkieliitti,
vaan tavalliset ihmiset, jotka haluavat upeaa musiikkia.
"IMPERIUMIN MARSSI" (DARTH VADERIN TEEMA)
ELOKUVASTA IMPERIUMIN VASTAISKU
Johnin musiikki yhdistää sukupolvia,
ja se on kaunista.
Ikäjakauma on lapsista vanhuksiin.
Joka puolella näkyy valomiekkoja.
Ja kaikki rakastavat musiikkia.
Tuhannet ihmiset
heiluttavat valomiekkaa ja juhlivat häntä ja hänen työtään.
Se on kaunista ja ansaittua joka ikisellä kerralla.
Tunnelma on paljon enemmän kuin tavallisissa konserteissa.
Ihmiset sekoavat kuin rokkikonsertissa.
"Imperiumin marssin" ja valomiekkojen yhdistelmä
on kehittynyt vuosien aikana.
Vuosia sitten miekkoja oli muutama,
sitten muutama sata.
Nyt niitä on ties kuinka monta tuhatta.
Se on mahtavaa.
He tuntevat Johnin ja hänen musiikkinsa.
Se oli kuin räjähdys.
Onnen räjähdys.
- Se oli hauskaa. - Upeaa.
Se toimii.
Olen ollut elämässäni mahdottoman onnekas.
Avioiduin uudestaan.
Samantha Williamsin kanssa.
Hän on ihana.
Tapasimme 50 vuotta sitten.
Olemme saaneet kokea hienoja asioita.
Olen syvästi kiitollinen.
Monet asiat ovat olleet suuri kunnia.
Monet pitävät Oscar-palkintoa menestyksen mittana,
ja olen nauttinut palkinnoistani ja olen ylpeä niistä.
Minulla on ollut 54 ehdokkuutta.
Minun täytyy ilmaista suuri kiitollisuuteni
elokuva-akatemian musiikkihaaralle,
joka on kollegoiden tunnustus.
Kiitos.
Häntä on tärkeä kunnioittaa siten,
sillä se on kiitos hänen tuomastaan ilosta.
Hän on luonut jotakin, joka kylvää iloa kaikkialle.
Se on harvinaista ja kallisarvoista.
Kenenkään päivä ei huonone hänen musiikkiaan kuunnellen.
John Williamsilla on tarkka korva musiikin suhteen.
Hän säveltää kuulemaansa, ei niinkään tietämäänsä.
Sen takia se on väkevää ja kestää aikaa.
Kun John kohottaa tahtipuikkonsa
ja ensimmäinen teema alkaa, kuulija huoahtaa,
että taas yksi.
Joka ikinen kerta.
Hänellä on uskomaton superkyky
luoda sävelmiä, jotka jo ensikuulemalla tuntuvat
väistämättömiltä.
Niitä ei voi unohtaa.
Niin kauan kuin orkesterimusiikkia on, orkesterit esittävät hänen musiikkiaan.
Aivan kuten Beethovenin, Gershwinin tai Mozartin musiikkia.
Kun teen varsinkin hankalaa elokuvaa,
jonka tuotantovaihe on raskas, ajattelen,
että istahdan kohta orkesterin eteen
ja korokkeen taakse.
Ja noin viikon ajan
saan kuulla John Williamsin upeita uusia sävellyksiä.
Odotan sitä joka ikisessä elokuvassani.
CULVER CITY, KALIFORNIA 18.1.2024
En ole pyytänyt Johnnylta, saanko johtaa hänen orkesteriaan.
Mutta haluan tänään ottaa tahtipuikon kunniaksesi.
Olkaa hyvä ja katsokaa markiisiin.
Mazel tov.
JOHN WILLIAMSIN MUSIIKKIRAKENNUS
Tulin studiolle ensi kerran vuonna 1940,
kun isäni esitteli studiota.
Olin silloin noin kymmenvuotias.
Katselin ympärilleni ja ajattelin,
että vielä joskus tämä kaikki on minun.
Ja nyt kävi niin.
Elämäni ja työni ovat olleet monimuotoisia.
Komedioita, avaruutta ja vakavampia projekteja.
Olen lopulta täysin tyytyväinen
sellokonserttoni loppuun.
Tai ensimmäisen viulukonserttoni toiseen osaan.
En kokonaiseen sävellykseen.
Jotkin teemat, kuten Tähtien sodassa "Yodan teema",
ovat erityisen hyviä.
Se on omaperäinen ja hyvin yksinkertainen.
Jotkin osat E.T:stä, kuten "Kuun yli", ovat erittäin hyviä.
Se on lähinnä sitä, mikä voisi kuvailla minua.
Kaikki mainitsemani kuvailee minua,
mutta ei täysin.
Urani eri vaiheet pianon soittamisesta soitintamiseen,
orkestrointiin, televisioon ja elokuviin,
ovat edenneet vailla suunnitelmaa.
Koin takaiskuja, mutta olin hyvin onnekas.
Steven Spielbergin tapaaminen oli elämäni onnekkain päivä.
Minulta kysytään, miten jaksan töitä.
Olin aina kiireinen, mutta samalla rakastin musiikkia
ja nautin hienoista muusikoista ja orkestereista.
Kiirehdin säveltämään heille jotakin soitettavaa.
Musiikki on muusikolle kuin hengittämistä.
Se tukee ja ravitsee meitä ja suo meille energiaa.
Sävellän joka aamu jotakin.
Kuvitelkaa nuottien kirjoittaminen,
orkesterin eteen nouseminen, sen johtaminen
ja musiikin herääminen henkiin kirjoittamiltani sivuilta.
Se on huikaisevaa.
Musiikki riittää koko elämäksi,
mutta yksi elämä ei riitä musiikille.
Käännös: Kati Karvonen