‎A fost odată, demult,
‎când femeile domneau cu o putere de neîntrecut,
‎ca războinice, regine, mame ale popoarelor.
‎Nu se supuneau bărbatului.
‎Înfăptuirile lor au marcat întreaga istorie.
‎Niciuna dintre ele nu a fost mai vestită
‎decât Cleopatra.
‎Vulpe sau strateg?
‎Colaboratoare sau rebelă?
‎Legenda se repovestește de mii de ani.
‎Dar puțini cunosc adevărata femeie. Adevărul ei.
‎Eu sunt Isis!
‎Sunt o zeiță!
‎Venerată și temută de Egipt, curtată și criticată de Roma,
‎un lider cu o putere de netăgăduit, pe care nimeni nu și-a permis s-o ignore.
‎Eu mi-aș da viața pentru Egipt.
‎Voi pentru ce v-ați da viața?
‎A iubit profund, a luptat cu curaj,
‎păcălindu-și rivalii.
‎Cleopatra a pășit prin furtuna de nisip a istoriei
‎și a lăsat urme atât de adânci, încât nimeni nu le-ar putea șterge.
‎REGINA CLEOPATRA
‎Bunica e cea care m-a inspirat.
‎Veneam acasă și îi spuneam ce învățam.
‎„Am învățat despre greci.
‎Am învățat despre romani.
‎Azi am învățat despre Cleopatra.”
‎Mi-o amintesc limpede ‎ca lumina zilei spunându-mi:
‎„Shelley, nu-mi pasă ‎ce ți se spune la școală.
‎Cleopatra era de culoare.”
‎BIBLIOTECA CEA MARE - ‎ALEXANDRIA, 51 Î. - HR.
- ‎Din anul 323 î. - Hr.,
‎un neam din Macedonia, Ptolemeii,
‎au domnit ca faraoni ai Egiptului.
‎Însă acum, meandrele puterii
‎vor schimba definitiv viața unei tinere fete.
‎Cleopatra era, în primul rând, erudită.
‎Era savantă.
‎Era lingvistă.
‎Acestea contau pentru ea la fel,
‎dacă nu mai mult decât politica.
‎Biblioteca din Alexandria ‎era importantă pentru Cleopatra
‎fiindcă ea era foarte educată.
‎Studia limba egipteană,
‎iar Ptolemeii dinaintea ei
‎nu vedeau nicio valoare ‎în învățarea limbii.
‎Când era mică,
‎mergea la bibliotecă ‎și citea despre reginele Egiptului.
‎Asta ar fi făcut-o să aspire la tron.
‎Încă n-am terminat.
‎A venit vremea.
‎A fost un moment tulburător.
‎Ca în cazul tuturor monarhilor.
‎Ca să poată domni, ‎părinții lor trebuie să moară.
‎Gata cu smiorcăiala!
‎E totul pregătit?
‎Da, tată.
‎Ptolemeii erau la putere - ‎din aproximativ 323 î. - Hr.
‎Așa că acum vorbim despre...
‎aproximativ 200 de ani mai târziu.
‎Unde ești?
‎Familia Cleopatrei ‎a ajuns pe tronul Egiptului
‎fiindcă primul Ptolemeu ‎a fost generalul lui Alexandru cel Mare,
‎care a cucerit Egiptul ‎și a alungat dinastia persană.
‎Ptolemeii erau nemiloși.
‎Nu erau prietenoși deloc.
‎N-am încredere în niciunul.
‎Dacă-mi permiți...
‎Îndepărtează-te!
‎Să nu-ți pierzi capul!
‎Neghiobii ăștia vor nimici ‎tot ce am clădit.
‎Cleopatra nu era întâia născută ‎a lui Ptolemeu al XII-lea.
‎El o executase pe sora ei mai mare
‎pentru că a îndrăznit să uzurpe tronul.
‎Însă Cleopatra era preferata lui, se pare,
‎și a lăsat testament ca Cleopatra
‎să domnească alături de fratele ei, ‎Ptolemeu al XIII-lea.
‎O să am grijă de moștenirea noastră.
‎Când mă uit la tine...
‎mă văd pe mine.
‎Cleopatra avea 17 sau 18 ani ‎când a murit tatăl ei.
‎Așa că, la moartea lui,
‎Cleopatra s-a găsit ‎într-o situație de criză.
‎Avea trei frați în viață.
‎Doi frați pe nume Ptolemeu
‎și o soră, Arsinoe.
‎Cleopatra avea toate motivele să se teamă de ce puteau face frații ei,
‎chiar dacă erau mai mici decât ea.
‎Tatăl meu s-a înălțat la ceruri.
‎Desigur, o să am eu grijă de toate cele, ‎Înălțimea Ta...
‎De acum, vom face lucrurile altfel.
‎Ce-a vrut... Ce vrea să spună?
‎Fratele Cleopatrei era foarte influențat ‎de eunucul Pothinus,
‎cel care l-a crescut de fapt.
‎Arsinoe a fost și ea crescută ‎tot de un eunuc,
‎așa că multe decizii ‎luate de frații Cleopatrei
‎nu erau neapărat ale lor.
‎Poate că-ți iubești fratele,
‎dar înțelegi ‎și că te va înjunghia pe la spate.
‎Eu așa cred că a fost relația ‎pe care a avut-o ea cu Arsinoe.
‎De-a lungul istoriei, ‎Ptolemeii s-au luptat între ei,
‎exilându-și un frate sau ucigând un altul.
‎Dacă ai sânge de Ptolemeu, ‎porți constant război
‎cu propria familie.
‎Încercau să se ucidă între ei ‎sperând să nu fie uciși și ei.
‎Era o atmosferă ca în ‎Urzeala tronurilor‎.
‎EGIPT
‎Încoronarea din Memphis
‎a atras cei mai importanți ‎înalți dregători și preoți.
‎Erau vremurile când Ptolemeii făceau parte
‎dintr-o tradiție de 3.000 de ani ‎de domnie egipteană.
‎Au început să se adune.
‎Pothinus îi întâmpină pe toți.
‎Nu mă mir.
‎Ia loc!
‎Vrea doar să ajute.
‎Se ajută pe sine.
‎Ai grijă! Încă n-am terminat.
‎Fă-te cărturar!
‎Și să las Egiptul pe mâna neghiobilor?
‎Ai grijă ce spui!
‎Putea să fie Pothinus în locul meu.
‎Nu. El își târșâie picioarele.
‎E timpul să te prezint.
‎Se știe cine sunt. Să-l prezinte pe băiat!
‎Știu că e obositor.
‎Dar așa e tradiția.
‎Iar poporul ‎își găsește alinare în tradiții.
‎E timpul pentru tradiții noi.
‎Haide!
‎Să terminăm cu cele anoste ‎ca să-ți vezi de cele interesante,
‎precum seceta și datoria față de Roma.
‎Pe lângă sfătuitori,
‎Cleopatra avea și două sfătuitoare,
‎pe Charmion și Iras.
‎I-au fost alături Cleopatrei ‎de când era copilă
‎și, de multe ori, ‎cercetătorii nu-și dau seama
‎cât de importante au fost ‎aceste două femei pentru Cleopatra.
‎Să începem!
‎Din păcate pentru Cleopatra, ‎conform testamentului tatălui ei,
‎Cleopatra trebuia să conducă Egiptul ‎cu fratele ei, Ptolemeu al XIII-lea.
‎Puteai elimina concurența prin crimă ‎sau prin căsătorie.
‎Asta nu înseamnă că nu au ucis,
‎însă întâi au ales să se unească.
‎Ești gata, frățioare?
‎Copii ai Egiptului,
‎ne aflăm aici ca să-i vedem ‎pe Cleopatra Thea Filopator
‎și Ptolemeu Theos Filopator.
‎Faraonii trebuie să fie ‎un bărbat și o femeie
‎fiindcă Isis și Osiris ‎erau marii zei ai religiei egiptene.
‎Cum faraonii erau și ei zei,
‎trebuiau să-i reprezinte ‎pe Isis și Osiris.
‎Zeii se căsătoresc ‎cu frații și surorile lor.
‎Așa fac zeii.
‎Așadar, acesta era considerat ‎un comportament adecvat.
‎Mai ales pentru un conducător
‎care voia să susțină religia tradițională,
‎așa se proceda.
‎Vi-i înfățișez
‎pe Osiris și Isis renăscuți.
‎Fiindcă Ptolemeu, fratele și soțul ei, ‎era doar un copil,
‎Cleopatra avea un avantaj clar ‎în ceea ce privește poziția ei strategică.
‎Însă Ptolemeu ‎avea sfătuitori foarte influenți la curte.
‎Principalul său sfătuitor era Pothinus.
‎Pothinus voia să fie adevărata putere.
‎Cleopatra îi stătea în cale.
‎După ce Cleopatra a ajuns pe tron,
‎printre primele lucruri pe care le-a făcut ‎a fost să plece în pelerinaj
‎pentru a-și cimenta relația ‎cu poporul egiptean.
‎TEBA
‎Pute.
‎Ai grijă cum te porți, te rog!
‎Sunt supușii noștri. Ne privesc.
‎Iertare.
‎Salutări!
‎Cred că dorința ei de a afla mai multe ‎despre poporul egiptean
‎a fost un mod de a încerca ‎să se integreze mai bine în țară.
‎Erau trei popoare principale în Egipt.
‎Egiptenii, firește,
‎grecii, care au venit odată cu Ptolemeii,
‎și poporul evreiesc, ‎care era destul de mare.
‎Cele trei popoare nu se plăceau,
‎dar le unea faptul că nu le plăcea Roma.
‎În majoritate,
‎Ptolemeii s-au delimitat ‎de indigenii egipteni.
‎Haide, e superb. Uită-te la culori!
‎Avem culorile astea și acasă.
‎Simpatia Cleopatrei față de egipteni
‎era privită pieziș de cei ca Pothinus.
‎O considera un gest prostesc ‎al unei fete prostuțe.
‎Dar băștinașii au văzut-o ‎ca pe o trăsătură a unui cârmuitor.
‎TEBA
‎Primul eveniment consemnat ‎din timpul domniei Cleopatrei
‎e sărbătoarea ridicării ‎statuii taurului Buchis.
‎Întruparea pământească a zeului Montu,
‎un zeu străvechi din Egipt.
‎E remarcabil,
‎fiindcă dacă Cleopatra a călătorit ‎până în Egiptul de Sus
‎pentru acest ritual,
‎înseamnă că voia să fie regină egipteană,
‎nu doar regină Ptolemeică.
‎Cleopatra era foarte apropiată ‎de poporul egiptean.
‎Cleopatra a învățat limba egipteană.
‎A practicat religia egipteană.
‎Voia să fie ținută minte ca egipteană.
‎Nu-i cunoaștem originile rasiale.
‎Nu știm cine a fost mama Cleopatrei.
‎S-au făcut multe cercetări pentru a dovedi ‎că mama ei a fost egipteană,
‎dar nu se știe nimic cu certitudine.
‎Nu se știe ‎nici cine a fost bunica Cleopatrei.
‎Tatăl Cleopatrei a primit o poreclă ‎de copil nelegitim,
‎așa că oamenii și-au dat seama că mama lui
‎fusese probabil ‎cineva de la curtea regală.
‎E posibil să fi fost egipteană.
‎Egiptenii antici ‎aveau diferite tipuri de ten,
‎așa cum vedem și azi ‎în alte culturi africane.
‎Culoarea pielii varia ‎de la neagră la maro deschis,
‎asemenea popoarelor Sudanului de Sud
‎și ale Egiptului de azi.
‎Dat fiind că Cleopatra ‎se prezintă pe sine ca egipteană,
‎e ciudat că insistăm să o reprezentăm ‎ca pe o persoană cu totul europeană.
‎În reprezentările ei, arată diferit
‎în funcție de cel care o ilustrează.
‎Așa că i se schimbă înfățișarea ‎și felul în care e percepută.
‎De parcă ar fi cameleon.
‎Farmecul Cleopatrei constă în faptul
‎că fiecare și-o poate imagina ‎în felul său.
‎Îmi imaginez că are părul creț, ca mine, ‎și pielea de aceeași culoare.
‎O problemă ‎cu care s-a confruntat Cleopatra
‎preluând puterea după moartea tatălui ei
‎a fost că el a lăsat în urmă ‎o datorie uriașă.
‎Egiptul era pe atunci ‎un stat vasal al Romei.
‎ROMA ‎EGIPT
‎Iar Ptolemeii luptau cu disperare ‎să-și mențină independența.
‎Roma era o putere în curs de dezvoltare.
‎Roma înțelegea
‎că Egiptul e grânarul Mediteranei.
‎Dar Egiptul era ‎într-o situație foarte precară.
‎Nilul, care trebuia să se reverse anual ‎pentru a produce recolte,
‎nu se mai revărsase la același nivel ‎de câțiva ani.
‎Lucrul ăsta nu era vina Cleopatrei.
‎Fenomenele naturii nu sunt vina nimănui.
‎Dar a pus-o pe Cleopatra ‎într-o situație mai delicată.
‎Trebuia să vin mai devreme.
‎Ai venit acum.
‎Deschideți grânarele regale!
‎Să hrănim poporul!
‎Și să construim un templu!
‎Un loc al speranței.
‎Își vor aminti asta.
‎Și eu la fel.
‎Mă bucur că am venit.
‎În Roma se petrecea un război civil.
‎Din nou era vorba de putere.
‎Între doi bărbați.
‎ROMA
‎Iulius Cezar, care reprezenta „poporul”,
‎și Pompei cel Mare
‎care reprezenta optimații, ‎adică nobilimea.
‎Tatăl Cleopatrei, Ptolemeu al XII-lea, ‎împrumutase mult,
‎în principal de la Pompei.
‎Țara Egiptului pentru Roma este, practic,
‎ca o verișoară săracă.
‎A fost o perioadă dificilă ‎pentru Cleopatra.
‎Știa că fratele ei, Ptolemeu al XIII-lea,
‎era dus de nas de Pothinus.
‎Ea prefera diplomația.
‎Voia să colaboreze cu Pompei, ‎ca măcar să afle ce vrea.
‎Dar Pothinus și Ptolemeu al XIII-lea ‎au avut alte planuri.
‎De ce l-ai refuzat pe Pompei?
‎Pierde războiul. Nu?
‎Abandonarea aliaților la nevoie ‎e o politică nouă?
‎După tot ce a făcut pentru tata în exil,
‎unde ți-e onoarea?
‎Cu tot respectul, ‎am trimis soldați când ne-a cerut,
‎dar degeaba, iată!
‎Înălțimea Sa face un calcul prudent.
‎Nu ar fi înțelept să trimitem ‎soldați egipteni într-un război roman.
‎Tata a muncit din greu ca Egiptul ‎să devină mâna care hrănește Roma,
‎nu o simplă colonie.
‎Calculele astea prudente...
‎Hrănirea Romei ‎i-a lăsat pe egipteni fără mâncare.
‎Nu mai sunt silozuri deschise în Sud.
‎Ce se poate mânca în Alexandria?
‎E periculos ‎să te amesteci în politica romanilor.
‎Suntem deja până în gât ‎în politica Romei, Pothinus.
‎Cei care îl sfătuiau ‎pe Ptolemeu al XIII-lea
‎dețineau, de fapt, controlul.
‎Scopul lor principal era ‎s-o ucidă pe Cleopatra.
‎Pothinus a reușit să atragă
‎o facțiune din Alexandria de partea lui.
‎Au încercat să preia puterea în palat.
‎Acest lucru le-a forțat pe Cleopatra ‎și pe Arsinoe să fugă.
‎Ea știa că are sprijinul
‎oamenilor din Memphis și Teba.
‎Toți acești oameni ‎i-au fost loiali tatălui ei.
‎Mai întâi a fugit în Egiptul de Sus.
‎TEBA
‎Mă întorc să lupt pentru tron.
‎Cu cine?
‎Câți soldați putem aduna ‎din sudul Egiptului?
‎Nu destui.
‎Iar unii de încredere, chiar mai puțini.
‎Achillas va fi ‎în fruntea armatei fratelui tău.
‎Vei avea nevoie de oameni ‎care nu se tem de victoriile lui trecute.
‎Nu credeam că Pothinus e atât de rapid.
‎L-ai subestimat.
‎Dar e greu să vezi vipera în iarba înaltă
‎dacă nu ești pasăre.
‎Voi merge în est, în Siria. ‎Tata încă are prieteni acolo.
‎Prieteni care știu ‎că tu ești adevărata lui moștenitoare.
‎Cleopatra a crescut în Alexandria.
‎Făcea parte din ea.
‎Exilul a fost probabil ‎o experiență dureroasă pentru ea.
‎Căuta să ajungă cât mai repede înapoi.
‎Cleopatra nu era genul de om ‎care se dă bătut.
‎Era o luptătoare.
‎Cleopatra a rămas în Siria ‎timp de doi ani.
‎În acest timp, și-a adunat propria armată.
‎Cât timp era în viață,
‎asta părea cea mai bună strategie.
‎Avea sprijinul poporului egiptean.
‎Avea sprijinul poporului sirian.
‎Probabil se simțea belicoasă.
‎De când Cleopatra a fost forțată ‎să fugă din Egipt,
‎ne-o putem imagina uneltind
‎cum să revină pe tron.
‎Și i s-a oferit ocazia perfectă.
‎În războiul civil roman,
‎a avut loc o bătălie majoră ‎la Pharsalus, în Grecia.
‎Iulius Cezar l-a învins pe Pompei, ‎fostul său ginere.
‎Pompei a fugit în Egipt să ceară ajutor.
‎În scurt timp, ‎Iulius Cezar a pornit pe urmele lui.
‎Așadar, Cleopatra s-a întors în Egipt.
‎Dacă atacăm în nord,
‎rămânem vulnerabili în est?
‎Nu și dacă punem regimente aici și aici.
‎Bine.
‎Pompei se îndreaptă ‎către tabăra lui Ptolemeu.
‎Dacă-l urmează Cezar,
‎va aduce războiul Romei ‎pe țărmurile noastre.
‎Ar fi sinucidere politică.
‎Dacă vrea să se răzbune pe noi ‎fiindcă l-am susținut pe Pompei?
‎Atunci?
‎Îl ucidem pe Pompei.
‎N-o să-l ucidem pe Pompei!
‎Așa ne dovedim loialitatea față de Cezar.
‎Nu-l ucidem pe ginerele lui Cezar!
‎Înălțimea Ta!
‎Trebuie să reconstruim!
‎Miza e incredibil de mare.
‎Dacă Cleopatra ‎nu intră în grațiile lui Iulius Cezar,
‎ar putea fi exilată din Egipt
‎și și-ar putea pierde tronul ‎pentru totdeauna.
‎Pompei a ajuns pe uscat.
‎Și a fost înjunghiat în spate.
‎Pothinus a orchestrat lucrul ăsta,
‎și tot Pothinus ‎a aranjat ca Pompei să fie decapitat.
‎Pothinus l-a convins ‎pe Ptolemeu al XIII-lea
‎că așa vor intra în grațiile lui Cezar.
‎Dar au înțeles greșit ‎simțul onoarei al romanilor.
‎Spune-mi,
‎cine l-a ucis?
‎Pothinus și Ptolemeu n-au fost pregătiți ‎pentru reacția lui Cezar.
‎Era furibund că au ucis un om politic,
‎triumvir al Republicii Romane
‎și fost ginere al său.
‎Sosirea lui Iulius Cezar în Alexandria
‎i-a dat Cleopatrei prilejul perfect
‎pentru o nouă stratagemă.
‎Cum procedăm?
‎Dacă nu puteți învia morții, eu nu știu.
‎Vreau o audiență.
‎E o idee foarte periculoasă.
‎E un general îndurerat și istovit.
‎Are nevoie de o victorie ușoară. ‎Îi voi oferi una.
‎Găsesc eu o soluție.
‎Mulțumesc!
‎Cezar nu era un fitecine.
‎Cezar era cel mai vestit din lume.
‎Așadar, sosirea lui era o veste mare.
‎S-a instalat ca acasă ‎în palatul regal din Alexandria,
‎punându-i pe toți frații pe jar
‎că Cezar se simte ca acasă
‎în palatul lor, în orașul lor.
‎Cleopatra e cea ‎care se ocupă de asta, spunând:
‎„Mă voi întoarce în palatul meu.
‎Poate mă pot alia cu el.”
‎PALATUL REGAL
‎Intră!
‎Ce-i asta?
‎Iertare pentru șiretlic,
‎dar numai așa te puteam vedea.
‎Întâlnirea lui Iulius Cezar cu Cleopatra
‎este unul dintre cele mai faimoase ‎evenimente istorice consemnate vreodată.
‎Dar povestea palpitantă
‎a intrării ei în palat ascunsă în covor ‎este foarte improbabilă.
‎Și de-ar fi fost adusă pe ascuns,
‎mai degrabă ar fi fost adusă într-un sac.
‎Sursa poveștii e un istoric grec, Plutarh,
‎care a trăit la 150 de ani ‎după moartea Cleopatrei.
‎Nu știa adevărul.
‎A fost o tentativă de propagandă
‎ca să-i îndepărteze pe romani ‎de Cleopatra.
‎Acum e o femeie ademenitoare,
‎nu o femeie frumoasă, care plăcea tuturor.
‎Trebuia să fie ceva mistic la ea.
‎Trebuia să fie ceva seducător,
‎ispititor într-un mod malefic.
‎Plecați!
‎Poftim audiență!
‎În numele tatălui meu și al meu,
‎marele Ptolemeu Auletes,
‎te rog să accepți condoleanțele mele
‎pentru moartea tristă a marelui Pompei.
‎I-a fost drag prieten tatei.
‎De asta mi-a fost și mie ca un tată.
‎A fost bun cu noi ‎când am fost în exil la Roma.
‎Iar voi i-ați răsplătit bunătatea...
‎ucigându-l.
‎Dacă aș fi fost eu pe tronul Egiptului, ‎ar fi fost în viață.
‎Am riscat să te mânii pentru el.
‎Ne-am pus soldații în slujba Romei.
‎N-a fost un gest împotriva ta sau a Romei,
‎ci dovadă de iubire și respect
‎pentru un om ‎care mi-a fost drag ca un tată.
‎Plănuisem să-l aduc acasă, la Roma.
‎Să-l grațiez...
‎în cinstea răposatei sale soții.
‎Fiica mea.
‎O să-ți amintești
‎că ne-am mai întâlnit.
‎Nu-mi amintesc.
‎Eram o fetiță pe atunci.
‎Nu conducătoarea de azi.
‎Din câte știam, ‎ai fost înlăturată de pe tron.
‎Poate.
‎Dar tata mi-a lăsat și mie ‎tronul Egiptului.
‎Atunci, spune-mi...
‎Cleopatra...
‎Cum o să cârmuiești ‎dacă alexandrinii ți se opun?
‎Și ție ți s-a opus Senatul.
‎Și totuși, iată-ne aici!
‎Iulius Cezar, învățat cu cârmuirea Romei,
‎a întâlnit-o pe Cleopatra.
‎S-au întâlnit două minți strălucite.
‎Cleopatra e o femeie ‎încrezătoare, cu carismă.
‎E clar că a fost diplomată
‎și că în fapt nu a plecat capul.
‎A schimbat dinamica puterii.
‎Iulius Cezar a ajuns față în față ‎cu o tânără puternică.
‎Era inteligentă și era o femeie africană
‎care se vedea nu doar ca o conducătoare, ‎ci și ca o zeiță.
‎Așadar, era foarte diferită
‎de orice altă femeie ‎întâlnită de Cezar la Roma.
‎Asta am înțeles eu.
‎- Nu. ‎- Ba da.
‎Dacă vrei să înțelegi textul,
‎trebuie să-l citești în limba originală.
‎Mă tem că nu mă pricep la limbi străine ‎așa ca tine.
‎Spre deosebire de femeile romane,
‎care, în mod tradițional,
‎stăteau acasă ‎și nu se implicau în politică,
‎Cleopatra era un lider mondial.
‎Iulius Cezar putea discuta cu ea ‎despre campaniile sale militare,
‎despre literatură, filosofie, ‎în termeni aproape egali.
‎Ne putem închipui ‎că s-au iubit cu adevărat,
‎că s-au unit în minte și în suflet.
‎Pe de altă parte, o mare parte a relației
‎s-ar putea să fi fost temperată ‎de strategie.
‎Iulius Cezar avea ceva de câștigat ‎ajutând-o pe Cleopatra,
‎iar Cleopatra clar avea ‎și mai mult de câștigat
‎aliindu-se cu Iulius Cezar.
‎Cleopatra voia ‎ca Ptolemeu al XIII-lea să dispară.
‎Voia ca Pothinus să dispară
‎și ca Arsinoe ‎să fie supravegheată îndeaproape.
‎Dar cel mai mult voia ‎să fie singură pe tron.
‎Pothinus se temea de Cleopatra.
‎Se temea de capacitatea ei ‎de a convinge oamenii să-i fie loiali.
‎Inclusiv pe Iulius Cezar și pe romani.
‎Cezar se pare că a vrut să vină ‎să calmeze apele
‎și să pună conducătorii potriviți pe tron.
‎FORUL DIN ALEXANDRIA
‎Nu cred că Iulius Cezar era pregătit
‎pentru ce a găsit ‎când a ajuns în Alexandria.
‎E posibil ca familia să fi fost ‎mai disfuncțională
‎decât și-ar fi putut imagina.
‎Nobili cetățeni ai Egiptului!
‎Știu că vorbesc în numele tuturor ‎când spun că trebuie să fie pace.
‎Eu sunt vestitorul acelei păci.
‎Așa că, în conformitate cu testamentul
‎lui Ptolemeu Neos Dionisus...
‎Roma îi recunoaște fiica,
‎pe Cleopatra Thea Filopator...
‎și pe fiul său cel mai mare,
‎Ptolemeu Theos Filopator...
‎drept conducători ai Egiptului.
‎Cezar este un maestru al diplomației.
‎A decis că o să urmeze
‎porunca lui Ptolemeu al XII-lea.
‎A repus-o pe Cleopatra pe tron,
‎ca faraon lângă Ptolemeu al XIII-lea.
‎I-a dat Arsinoei ‎niște teritorii în stăpânire.
‎Pe lângă acestea...
‎în semn al iubirii noastre nesfârșite ‎pentru voi,
‎Roma le dăruiește
‎mezinei sale, Arsinoe,
‎și mezinului său, Ptolemeu al XIV-lea,
‎regiunea Cipru.
‎Fiți recunoscători!
‎Roma vă iubește.
‎Cezar a redus și datoria
‎pe care Egiptul o datora Romei.
‎Nu știm exact cum a reușit Cleopatra ‎să obțină așa ceva,
‎dar aș sugera că s-a aliat strategic
‎cu bărbați care dețineau ‎o putere considerabilă.
‎Par foarte apropiați.
‎- Ești mulțumită? ‎- Da.
‎Te culci cu soția mea?
‎Și eu care credeam că Senatul e teatral!
‎Râzi de mine!
‎Îți bați joc de mine în casa mea!
‎Liniștește-te!
‎Nu-mi spune mie să mă liniștesc!
‎Asta e casa mea! A mea!
‎Și cer poporului Egiptului ‎să se răscoale împotriva ta și a Romei!
‎Ei bine?
‎Cezar!
‎Din păcate pentru Iulius Cezar, ‎planurile sale au eșuat.
‎Ba chiar a izbucnit un război civil.
‎Așa-numitul Război al Alexandriei.
‎De o parte erau Iulius Cezar și Cleopatra.
‎De cealaltă, eunucul Pothinus,
‎Ptolemeu al XIII-lea și sora ei, Arsinoe.
‎Orașul Alexandria,
‎în aceste patru luni de războaie teribile,
‎ar fi fost înspăimântător.
‎Nu se luptau doar soldații profesioniști,
‎ci erau și lupte de gherilă.
‎Erau și revolte.
‎Romani care au incendiat ‎mari porțiuni din oraș.
‎A fost catastrofal ‎și terifiant pentru toată lumea.
‎Am pierdut șirul morților ‎de pe străzile din Memphis și Alexandria.
‎Revoltele s-au extins spre sud, spre Teba.
‎Silozurile, fiind lăsate nepăzite,
‎au fost golite.
‎Dacă nu mărim taxele din Alexandria,
‎nu vom putea susține acest asediu, ‎iar Egiptul se va prăbuși.
‎Una dintre cele mai mari pierderi
‎a fost incendierea bibliotecii ‎din Alexandria.
‎Biblioteca aceasta ‎a fost construită în 300 de ani.
‎Am pierdut o resursă imensă
‎din cauza rivalității dintre frați.
‎În timpul acestui conflict,
‎sora Cleopatrei, Arsinoe, ‎și-a condus propriile forțe.
‎Arsinoe?
‎A preluat controlul armatei egiptene.
‎Imposibil! Cineva minte.
‎A poruncit ca Achillas să fie ucis ‎și s-a declarat conducător.
‎Are sprijinul alexandrinilor.
‎Vino!
‎Oare sunt...
‎Îți aduc niște apă.
‎E cel mai potrivit moment!
‎Cleopatra știa că un copil cu Iulius Cezar
‎va fi un as în jocul de poker ‎pe care încerca să-l joace cu Roma.
‎Cleopatra purta în pântece
‎potențialul de a uni Egiptul și Roma.
‎Era un copil inimaginabil de puternic.
‎Acestea erau două ‎dintre cele mai mărețe civilizații,
‎două dintre cele mai mărețe ‎orașe ale lumii,
‎întruchipate într-o singură ființă umană.
‎Este un moment crucial.
‎Între timp, ‎războiul din Alexandria a fost dezastruos
‎pentru Ptolemeu al XIII-lea și Arsinoe.
‎Când Arsinoe s-a aliat împotriva lui Cezar
‎și a pierdut,
‎a fost capturată și întemnițată în palat.
‎Ptolemeu era într-o armură de aur ‎și se afla la bordul unei corăbii.
‎Ori a căzut peste bord, ori a fost împins.
‎Din cauza greutății armurii, s-a înecat.
‎Am căutat în tot Nilul.
‎Trebuie să acceptăm că a fost dus în larg.
‎Nu știu.
‎Nu putea fi salvat de un loialist?
‎Nu.
‎Înălțimea Ta, trebuie să încetezi!
‎Nu mai reprezintă o amenințare.
‎Cleopatra a câștigat.
‎Și știa că,
‎atât timp cât va trăi,
‎ea va fi faraonul.
‎- Te-ai rătăcit? ‎- Nu.
‎Tu?
‎Ce vrei?
‎Să înțeleg de ce.
‎De ce nu?
‎Nu credeai
‎că merit să conduc, așa-i?
‎Micuța Arsinoe, ‎dată la o parte de toată lumea.
‎O merit la fel de mult ca tine, ‎dacă nu mai mult.
‎Roma ți-a dat Ciprul...
‎Dar eu voiam Egiptul!
‎Nu o provincie mică ce plutește pe mare.
‎Vreau ce mi se cuvine din naștere!
‎Cezarul tău mă duce la Roma.
‎Ca să te omoare.
‎E mai bine să mori
‎știind că te așteaptă moartea
‎decât să te trezești mirat ‎în viața de apoi.
‎- M-ai trădat. ‎- Tăbăcește-ți pielea!
‎Nu mă mai întrerupe!
‎Îmi pare rău.
‎Nu mi-am dat seama că de fapt ‎tu ești cea care nu mai are timp.
‎Dacă aș avea prilejul...
‎aș face-o din nou.
‎N-o să mai ai prilejul.
‎Când Cezar a plecat spre Roma,
‎Cleopatra era însărcinată ‎în aproape șapte luni.
‎Era regina incontestabilă a Egiptului.
‎Din păcate pentru Cleopatra,
‎mai avea un frate pe nume Ptolemeu.
‎Când Iulius Cezar a plecat la Roma,
‎ea era căsătorită cu un alt frate mai mic,
‎cu care trebuia ‎să împartă tronul Egiptului.
‎Ți-am lăsat un băț mare ‎în caz că sare calul.
‎Întoarce-te să-ți vezi fiul!
‎Aici ne luăm rămas-bun, soră.
‎Poate.
‎E cale lungă de aici până la Roma.
‎Cleopatra îi ceruse ‎lui Iulius Cezar să-i promită
‎că o va executa pe Arsinoe ‎fiindcă a trădat Roma.
‎Dar nu s-a întâmplat așa.
‎Subtitrarea: Clara Lițescu