‎Cleopatra.
‎Regină africană.
‎Mamă a milioane de oameni.
‎O zeiță egipteană vie,
‎temută și adorată.
‎Dar, de asemenea, și om.
‎Femeile trebuie să înfrunte pericole pe care bărbații nu le înfruntă în veci.
‎În vremuri străvechi, nașterea era la mila zeilor.
‎O femeie-faraon și copilul ei puteau muri la fel ca o țărancă de rând.
‎Băiatul sănătos pe care îl purta
‎ar putea uni cândva cele mai puternice națiuni din lume:
‎Roma și Egiptul.
‎Cleopatra, mama a două națiuni,
‎își asigura poziția și nemurirea.
‎Dar soarta nu-i favorizează mereu pe cei îndrăzneți.
‎REGINA CLEOPATRA
‎EGIPT - ‎46 Î. - HR.
‎Povestea Cleopatrei e foarte importantă,
‎fiindcă se petrece ‎într-un moment de răscruce
‎în istoria lumii antice.
‎Cleopatra a dat naștere ‎copilului lui Cezar
‎probabil în jurul vârstei de 22 de ani.
‎Iar numele lui, Cezarion, micul Cezar,
‎era un nume perfect.
‎Cezarion întruchipa două culturi mărețe, ‎două civilizații mărețe.
‎Nu exista alt copil ca el pe lume.
‎Nu era mare lucru
‎că nu era măritată cu tatăl copilului.
‎Având în vedere că ea era cârmuitoare, ‎ca și tatăl copilului,
‎acest copil ar putea fi ‎cel care va uni Roma și Egiptul.
‎Odată cu nașterea lui Cezarion, ‎Cleopatra avea șansa
‎să-și continue dinastia.
‎După toate necazurile întâmplate ‎de când s-a întors în Egipt,
‎în sfârșit s-au calmat apele.
‎Ptolemeu, soțul și fratele ei, a murit.
‎Nu mai avea ‎de ce să își facă griji din cauza lui.
‎Acum era într-o poziție foarte stabilă.
‎Doar că...
‎Cleopatra avea o problemă.
‎Problema Cleopatrei era sora ei, Arsinoe.
‎ROMA
‎După ce Iulius Cezar ‎a capturat-o pe Arsinoe,
‎a dus-o înapoi la Roma în semn de triumf,
‎ca să ia parte la sărbătorirea oficială ‎a victoriei sale din Egipt.
‎Cleopatra l-a convins ‎pe Iulius Cezar să-i promită
‎că o va ucide.
‎Avea în jur de 17 ani.
‎A făcut paradă cu Arsinoe.
‎Iar poporul Romei a rămas consternat.
‎Era o copilă.
‎De ce o umilea așa?
‎Poporul a protestat împotriva lui Cezar.
‎Așa că s-a răzgândit ‎în privința execuției.
‎Romanii îl venerau pe Cezar.
‎Dar, dacă nu erau de acord cu el,
‎el trebuia să le respecte decizia.
‎Cezar a ordonat ca Arsinoe să fie cruțată.
‎A fost exilată în orașul Efes, ‎Turcia de azi,
‎EFES
‎Cezar a trădat-o pe Cleopatra.
‎Ea a presupus că sora ei, Arsinoe, a murit
‎și nu mai reprezintă o amenințare.
‎Când Cleopatra a aflat ‎că Arsinoe e încă în viață,
‎s-a înfuriat la culme.
‎Pentru că știa ce amenințare reprezenta.
‎Știa că nu putea avea încredere ‎în frații ei.
‎Nu erau de încredere.
‎Cleopatra voia
‎să fie lăsată puțin în pace ‎ca să poată concepe un plan.
‎Asta e chestia cu Cleopatra. ‎Mereu avea un plan.
‎ROMA
‎Pruncul avea, probabil, cam un an
‎când Cleopatra a decis să-l ducă la Roma
‎sperând, rugându-se că Cezar ‎va recunoaște paternitatea,
‎că-l va recunoaște pe Cezarion ca fiu, ‎dar, mai important, ca moștenitor.
‎Asta îi va conferi legitimitate ‎nu doar lui Cezarion,
‎ci și Cleopatrei.
‎Asta își dorea ea,
‎însă cel mai mult pentru Cezarion.
‎Dacă Iulius Cezar îl va recunoaște ‎pe Cezarion drept fiul său,
‎îi va permite Cleopatrei ‎să o înlăture complet pe Arsinoe.
‎Le avea cu ea ‎pe confidentele ei de încredere,
‎Charmion și Iras.
‎Îl avea cu ea și pe al doilea frate-soț,
‎Ptolemeu al XIV-lea,
‎care poate că se simțea ‎a cincea roată la căruță.
‎Cleopatra venise la Roma ‎ca să fie cu Cezar,
‎dar trebuia să-l ia cu ea și pe Ptolemeu, ‎fiind, totuși, faraon.
‎Ospitalitatea romană lasă mult de dorit.
‎E doar o demonstrație de forță.
‎Dacă Egiptul ar fi la putere...
‎aș face același lucru.
‎Roma, în acel moment, ‎era cel mai puternic imperiu.
‎Roma făcuse progrese ‎în tot felul de domenii,
‎de la arhitectură la artă, ‎devenind capitala lumii.
‎Imperiul lor se extinsese.
‎Se întindea ‎în jurul Europei Occidentale de azi,
‎până în Asia.
‎Era puternic.
‎Cezar era cel mai vestit din lume.
‎Era un erou pentru mulți romani.
‎Avea experiență de viață și de luptă.
‎E semn că era om puternic.
‎Să le arătăm faraonul Egiptului!
‎Bine. Ești gata?
‎Ochii.
‎Roma îți urează bun-venit!
‎Cezar!
‎- Ai putea să... ‎- Băiatul meu!
‎Așa.
‎Mulțumesc!
‎Când Cleopatra a ajuns la Roma,
‎Cezar a instalat-o pe ea, ‎pe copil și pe anturajul lor
‎în vila sa cu grădină ‎de pe dealul Janiculum.
‎Cezar avea o soție romană.
‎În mintea Cleopatrei, ‎nu era nicio problemă.
‎Cezar era cunoscut pentru aventurile lui.
‎Faptul că era căsătorit ‎nu a deranjat-o pe Cleopatra.
‎Și deși monogamia era de așteptat ‎la nivelul politic ridicat
‎la care se aflau Cezar și Cleopatra,
‎s-au aplicat reguli foarte diferite.
‎- Cine e acolo? ‎- Cine e aici?
‎Pe cine am eu aici?
‎Uniți de acest copil, însemna că sunt într-un parteneriat.
‎Ai grijă!
‎- Nu e obișnuit! ‎- Sunt și tații buni la ceva!
‎Are bărbia ta.
‎Ia te uită!
‎Un maxilar puternic, de roman!
‎Trebuie alăptat.
‎Deja?
‎Poți să-l iei după ce mănâncă.
‎Poate îi arăți și Senatul.
‎Poate.
‎Mă bucur că l-ai adus.
‎Așa am promis.
‎Și tu mi-ai promis ceva.
‎Da?
‎De ce mai trăiește Arsinoe?
‎Fiindcă așa a hotărât poporul roman.
‎- Și nu mai reprezintă o amenințare. ‎- Pentru tine.
‎Nu poate ieși din templu ‎decât trecând prin mine sau cu o armată.
‎N-o să-i iasă niciuna.
‎Am subestimat-o o dată.
‎Erai dezbrăcată.
‎Eram distras.
‎- Și acum nu mai ești distras? ‎- Ce e asta?
‎Mi-ai promis ceva.
‎Orice ți-aș fi promis ție
‎nu e mai presus de promisiunea ‎făcută poporului roman.
‎Unul dintre lucrurile care au atras-o ‎pe Cleopatra la Cezar
‎e faptul că era un jucător politic ‎foarte priceput.
‎Acest lucru este esențial ‎pentru ADN-ul de Ptolemeu.
‎A găsit în el
‎un egal care prețuia jocul puterii
‎așa cum fusese ea crescută s-o facă ‎din fragedă pruncie.
‎Ai ceva de împărtășit?
‎Se vedea că e un bun strateg.
‎Cleopatra și-a ales bărbați
‎care pot aduce ceva în relație.
‎Mi-a fost dor de tine.
‎Având în vedere fluiditatea sexualității ‎în Egiptul antic,
‎probabil că Iulius Cezar nu a fost ‎primul partener sexual al Cleopatrei.
‎A fost o uniune în minte și în suflet
‎a doi oameni puternici și autoritari.
‎El n-a mai întâlnit niciodată ‎o femeie ca ea,
‎cu atâta control și încredere
‎în propria sexualitate și identitate.
‎A fost copleșit.
‎Era probabil printre femeile ‎cele mai educate din Mediterană.
‎Vorbea mai multe limbi ‎și era incredibil de sofisticată.
‎A călătorit foarte mult.
‎A învățat de la cele mai strălucite minți,
‎într-una dintre cele mai sofisticate ‎capitale ale lumii.
‎Roma, pe de altă parte, era doar un copil.
‎Un imperiu de dreapta tânăr, ‎în plină ascensiune.
‎Era un oraș întemeiat de fermieri-soldați,
‎care erau oameni pragmatici și vajnici.
‎Sistemul de putere al romanilor ‎era dominat de bărbați,
‎iar reputația Cleopatrei a avut de suferit
‎fiindcă nu era deloc ‎așa cum se așteptau romanii
‎să fie o femeie cum se cuvine.
‎Femeile din Egipt aveau, prin lege, ‎drepturi egale cu bărbații.
‎Își puteau alege soțul,
‎puteau divorța, întemeia afaceri ‎și își puteau păstra proprietățile.
‎Femeile din Roma trebuiau să stea acasă.
‎Mai ales femeile de elită, ‎din înalta societate.
‎Femeile din Egipt nu erau obligate ‎să se conformeze acestei idei.
‎Iar elita masculină romană ‎era dezgustată de ea
‎fiindcă era diferită, fiindcă era străină.
‎Cezar!
‎Ce simbol impresionant al Egiptului este!
‎Pârguită și bună de cules.
‎Așa își respectă Roma femeile?
‎„Pârguită și bună de cules”?
‎Cicero, și de-aș fi fost bună de cules,
‎m-aș mira dacă ți-ai găsi prăjina.
‎Pe lângă Iulius Cezar,
‎Marc Antoniu era ‎un proeminent general al Romei.
‎Știm că era ceva mai hedonist ‎decât Iulius Cezar.
‎Părea mai puțin interesat de filozofie
‎și mai mult de petreceri și băute.
‎Cicero, un important senator roman, ‎o detesta pe Cleopatra.
‎Într-o scrisoare, ‎a numit-o insolentă și arogantă.
‎A scris: „O urăsc!”
‎N-am vrut să fiu lipsit de respect.
‎Te iert.
‎Roma nu întâmpină regine în fiecare zi.
‎Roma n-a avut ‎și nu va avea niciodată o regină.
‎Și, deși am cel mai mare respect
‎pentru civilizația voastră antică, ‎întocmai asta e problema.
‎E antică.
‎Roma e viitorul.
‎Nu există viitor fără trecut.
‎Nu există Roma fără Egipt.
‎Vrei să spui
‎că noi n-am fi existat fără voi?
‎Te las să reflectezi.
‎În sfârșit!
‎Un oaspete care însuflețește conversația!
‎Un toast pentru Cleopatra!
‎În sfârșit,
‎cineva care l-a învins pe Cicero!
‎Roma nu era de acord ‎ca o femeie să conducă.
‎E simplu.
‎Roma e republică.
‎Este condusă de un grup de oameni ‎într-o conducere semi-democratică.
‎Egiptul, pe de altă parte, ‎a fost condus dinastic
‎de unul sau doi cârmuitori ‎vreme de mii de ani.
‎Cele două sisteme de guvernare ‎erau cât se poate de diferite.
‎Roma a fost printre primele exemple ‎de guvernare reprezentativă.
‎Se mândreau cu rădăcinile lor republicane.
‎Această noțiune de democrație ‎caracteriza Roma la acea vreme.
‎Când Iulius Cezar s-a întors ‎din Războiul din Alexandria,
‎Senatul a fost atât de recunoscător ‎pentru tot ce a făcut,
‎încât l-a declarat dictator.
‎Ideea de dictator ‎nu e cum o înțelegem azi,
‎cu putere nelimitată ‎pe o perioadă nelimitată.
‎Dictatorul era un conducător ‎cu un mandat limitat, de câțiva ani.
‎Ce e asta?
‎E biblioteca publică.
‎În loc de o singură ușă, ‎ce ar fi să existe mai multe arcade?
‎Astfel, ai avea mai multe intrări.
‎Ea a dat o nouă dimensiune
‎tuturor lucrurilor ‎care se întâmplă în jurul lui Cezar,
‎căci toți erau cu ochii pe el ‎și, într-un final, cu ochii pe ea.
‎Perfect!
‎Cum ți se pare așa?
‎Pare mult de muncă.
‎Iulius Cezar, sub influența Cleopatrei,
‎plănuia să construiască ‎o bibliotecă la Roma.
‎Era asemănătoare ‎cu cea care a fost distrusă în Alexandria.
‎Iulius Cezar a revizuit ‎și calendarul roman.
‎Egiptenii antici erau ‎niște astronomi desăvârșiți.
‎Au creat un calendar foarte eficient ‎bazat pe soare.
‎Avea 12 luni pe an, 30 de zile pe lună
‎și 5 zile la sfârșit ‎pentru a crea un an de 365 de zile.
‎Originea calendarului nostru
‎și cel adoptat de Iulius Cezar ‎când Cleopatra a venit în vizită la Roma.
‎Cleopatra a văzut că Cezar e deschis ideii
‎de a reforma calendarul
‎și de a construi o bibliotecă, ‎drept dovadă că-l poate modela pe el
‎precum poate modela Roma.
‎Faptul că a avut atât de multă influență ‎asupra lui Iulius Cezar în timpul vizitei
‎a născut o dușmănie imensă.
‎Se zvonea că Cezar vrea să mute capitala
‎de la Roma la Alexandria.
‎De asemenea, și că Cezar ‎avea să se prezinte drept poligam,
‎pentru a avea o soție romană, ‎una egipteană
‎și una grecoaică.
‎Era încurcat, ‎atât metaforic cât și la propriu,
‎cu cineva dintr-o țară străină,
‎o țară care depindea de Roma.
‎Dinamica de putere ‎dintre Egipt și Roma se inversase,
‎iar Cleopatra lua toate deciziile.
‎El a ridicat o statuie din aur.
‎Era dedicată lui Isis sau lui Venus.
‎Dar semăna cu Cleopatra.
‎Romanilor nu le plăcea ideea ‎de a transforma oamenii în zei.
‎Majoritatea romanilor ‎au fost probabil șocați.
‎Erau convinși că ea îl controla ‎sau avea ceva putere asupra lui.
‎Dar adevărul e ‎că nu era mulțumită pe deplin.
‎Nu a obținut tot ce și-a dorit.
‎Unul dintre scopurile ei ‎când s-a dus la Roma
‎a fost să-l facă pe Iulius Cezar ‎să-l recunoască pe fiul său, Cezarion.
‎Acesta e un lucru ‎pe care Cleopatra nu l-a realizat.
‎EGIPT
‎Cleopatra s-a întors în Egipt
‎fiindcă fusese prea mult timp departe de țara ei.
‎Cleopatra se simțea ‎foarte apropiată de poporul egiptean.
‎Voia ca egiptenii
‎să știe că ține la ei ‎și că sunt importanți pentru ea.
‎În timp ce Cleopatra era în Egipt, ‎în Roma tensiunile continuau să crească.
‎ROMA - ‎44 Î. - HR.
- ‎În 44 î. - Hr., Iulius Cezar cere ‎să fie numit dictator pe viață.
‎Era atât de multă instabilitate politică,
‎încât Senatul i-a acceptat cererea.
‎A fost numit dictator ‎pentru tot restul vieții sale.
‎Era la apogeul puterii.
‎Dar asta însemna ‎și că se afla într-un punct critic.
‎Iulius Cezar era primul roman ‎numit dictator pe viață.
‎Și-a pus portretul pe monede.
‎Se îmbrăca în robe purpurii, ‎stătea pe tronuri ornamentate,
‎ba chiar avea și ridicată statuie, ‎ridicându-l la rang de zeu.
‎Romanii au început să aibă impresia
‎că Iulius Cezar voia să fie rege ‎alături de regina Cleopatra,
‎iar această idee era o erezie ‎pentru Roma Republicană.
‎Era sinucidere politică
‎să vrei pe față să devii rege.
‎Festivalul Lupercalia era șansa lui Cezar
‎de a arăta oamenilor ce fel de om este.
‎Un om smerit care nu aspiră să fie rege.
‎Marc Antoniu e, în esență, un om de rând
‎și a devenit important în armata romană,
‎un om în care Iulius Cezar ‎avea mare încredere.
‎Marc Antoniu a venit la el ‎cu o diademă, o coroană.
‎Nu doar calendarul vrea să-l schimbe.
‎Poporul a izbucnit în urale.
‎„Vedeți? Nu vrea să fie rege!”
‎Însă pentru alții... Acesta a fost momentul
‎în care a devenit clar ‎că pune ceva la cale.
‎Se separa de restul elitei
‎și începea să preia controlul.
‎O parte din senatori au văzut faptul ‎că a fost numit dictator pe viață
‎ca pe un afront ‎la adresa valorilor republicane ale Romei.
‎Cleopatra a venit a doua oară la Roma - ‎în anul 44 î. - Hr.
‎MARTIE - ‎44 Î. - HR.
‎La întoarcere, ‎trebuia să fie foarte atentă
‎la poziția în care se afla.
‎Cu fiecare zi pe care o trăia,
‎Cezarion devenea tot mai periculos ‎pentru Roma.
‎Cu cât creștea,
‎cu atât era mai probabil ca Cleopatra
‎să-l facă viitor rege, împărat.
‎Voia ca Cezarion să fie recunoscut ‎de Iulius Cezar
‎și să fie trecut în testament ‎ca moștenitor.
‎Principalul lucru ‎pe care-l reprezenta Cezarion
‎era un as în mâna de poker pe care o juca,
‎dacă Iulius Cezar reușea ‎să-și păstreze puterea.
‎Din cauza popularității lui Iulius Cezar ‎în rândul poporului
‎și a puterii sale tot mai mari,
‎elita politică se simțea amenințată
‎și a început să conspire împotriva lui.
‎Politicienii erau foarte îngrijorați
‎că Cezar va deveni autocrat
‎din cauza influenței Cleopatrei.
‎Prezența Cleopatrei la Roma
‎le-a oferit conspiratorilor ‎muniția de care au nevoie.
‎„Ia priviți cine a venit!
‎De ce s-a întors aici?”
‎În dimineața zilei de 15 martie,
‎Iulius Cezar s-a dus spre Senat.
‎Era însoțit de Marc Antoniu.
‎Nu se știe cine l-a înjunghiat primul.
‎Și a murit.
‎Ce se petrece?
‎L-au ucis! L-au ucis pe Cezar!
- ‎Pe 15 martie, anul 44 î. - Hr.,
‎a fost înjunghiat de zeci de ori.
‎Ce vrei să spui?
‎E o barbarie.
‎Senatorii l-au ucis.
‎Nu se poate!
‎De ce...
‎De ce au făcut asta?
‎De ce...
‎Dacă îl iubeau atât de mult, ‎de ce i-au lăsat să-l omoare?
‎De ce? De ce ar face asta?
‎Trebuie să plecăm înainte să spargă ușile!
‎Nu, n-o să spargă nimeni ușile!
‎Nu o să spargă nimeni ușile.
‎Rămânem aici.
‎Până aud...
‎Până aud testamentul lui Cezar.
‎Rămânem.
‎Vreau ca fiul meu ‎să fie recunoscut public.
‎O merită.
‎Eu merit.
‎Vestea a lăsat-o fără aer.
‎Cine l-a ucis pe Iulius Cezar
‎va dori cu siguranță să-i ucidă fiul.
‎Viața ei și a fiului ei erau în pericol.
‎Practic, se afla într-o țară străină.
‎N-avea protecție în imediata apropiere.
‎Era foarte vulnerabilă.
‎Suntem lângă tine.
‎Vreau să aflu ce e în testament.
‎Bine.
‎Pa!
‎Acum că Cezar murise,
‎Cleopatra trebuia, într-un fel, ‎s-o ia din nou de la zero
‎și era iarăși obligată ‎să caute o cale să-și mențină puterea,
‎cum să-și mențină poziția.
‎Trebuia să-l pună pe Cezarion ‎într-o poziție de conducere.
‎Cineva apropiat lor ‎urma să fie numit succesorul lui Cezar.
‎Având în vedere legăturile sale cu Senatul
‎și cât timp i-a slujit loial lui Cezar,
‎Marc Antoniu se aștepta, realist sau nu,
‎ca el să fie moștenitorul marelui om.
‎Cleopatra se aștepta să fie Cezarion.
‎O SĂPTĂMÂNĂ MAI TÂRZIU
‎Octavian, strănepotul lui Cezar.
‎El e moștenitor.
‎De ce ar numi pe cineva necunoscut,
‎dacă are un moștenitor?
‎- Ai văzut tu, cu ochii tăi? ‎- Da.
‎Cezar are un fiu.
‎Un fiu născut de mine.
‎Un moștenitor legitim.
‎Trebuie să vorbesc cu Senatul.
‎Ceea ce contează e ce a scris Cezar. ‎Și asta a scris.
‎Tu i-ai fost ca un fiu.
‎Ție ce ți-a lăsat?
‎E o întrunire la Senat.
‎Trebuie să fiu acolo.
‎Iras!
‎A fost șocant pentru ea ‎că fiul său natural
‎nu a fost numit moștenitor.
‎Am putea presupune că, ‎dacă Octavian a moștenit averea lui Cezar,
‎urma să îi moștenească și funcția.
‎Însă Roma republicană ‎avea guvernare reprezentativă
‎și erau și alți jucători care urmăreau ‎să ajungă la putere.
‎Lui Octavian i s-a trimis vorbă ‎că el e moștenitorul.
‎Marc Antoniu încerca ‎să-și adune susținătorii.
‎Urma un joc de putere și amenințări.
‎După asasinarea lui Cezar, ‎Cleopatra a plecat din Roma.
‎E limpede că era devastată ‎de pierderea suferită.
‎Nu își pierduse doar iubitul și prietenul,
‎ci și principala sa alianță politică.
‎EFES
‎Moartea lui Cezar nu era ‎singura problemă a Cleopatrei.
‎Sora ei, Arsinoe, ‎care, teoretic, era întemnițată.
‎S-a aliat cu guvernatorul din Cipru,
‎care a eliberat-o.
‎Mulțumită alianței ‎cu guvernatorul din Cipru,
‎Arsinoe a fost eliberată.
‎Asta i-a permis ‎să comploteze cu fratele ei, Ptolemeu,
‎împotriva Cleopatrei, ‎în încercarea de a obține tronul.
‎EGIPT ‎O LUNĂ MAI TÂRZIU
‎De ce aflu despre Arsinoe ‎și guvernatorul cipriot
‎de la soția unui birocrat?
‎Poate ar trebui s-o iau pe ea ‎drept sfătuitoare.
‎Eu n-aș face-o.
‎Dă mai departe orice informație primește.
‎Și-i permitem?
‎Să-i dăm momeală cât să ademenim o pradă!
‎Dar să n-o slăbim din ochi!
‎Am înțeles.
‎Nu poate ieși din templu ‎decât trecând prin mine sau cu o armată.
‎- Are armată. ‎- Încearcă să adune o armată.
‎E cazul să-mi fac griji?
‎Te anunț eu când intrăm în ofensivă.
‎Ocupă-te!
‎Cleopatra ar fi putut pune ‎ca Arsinoe să fie asasinată,
‎dar era cât de cât protejată ‎fiindcă nu se afla în Egipt.
‎Arsinoe s-a aliat cu fratele ei,
‎Ptolemeu al XIV-lea.
‎Chiar dacă Ptolemeu al XIV-lea ‎era doar un copil,
‎putea deveni foarte ușor
‎un nucleu al opoziției Cleopatrei.
‎De ce?
‎De ce nu ne putem înțelege?
‎Nu putea permite să intervină nimic
‎între Cezarion și ceea ce considera a fi ‎poziția lui de drept.
‎Așa că a acționat imediat.
‎Ptolemeu al XIV-lea s-a îmbolnăvit
‎și apoi a murit.
‎Așteaptă!
‎Fie să devii una cu zeii!
‎Poți începe!
‎Cred că e foarte probabil
‎ca Cleopatra ‎să-și fi scos fratele din ecuație.
‎Era o amenințare prea mare, ‎așa că a fost executat.
‎Nu poate fi decât un singur rege.
‎Iar fratele ei, Ptolemeu, ‎trebuia să moară,
‎astfel încât ea să-și poată ridica ‎propriul fiu la rangul de regent.
‎Deși pare un lucru oribil pentru noi, ‎cei din zilele noastre,
‎lucrul acesta era ‎o soluție tipică în familie.
‎Și-a pierdut un frate și un soț,
‎dar a câștigat o siguranță imensă ‎ca regină a Egiptului.
‎ROMA - ‎OCTOMBRIE, 42 Î. - HR.
‎După asasinarea lui Cezar, ‎a pornit, practic, un război civil.
‎Pe de o parte erau asasinii, ‎elita romană polarizată,
‎și de cealaltă, ‎pe cei care încercau să-i dea jos,
‎Marc Antoniu și Octavian, ‎care își uniseră forțele în acel moment.
‎La trei ani după asasinarea lui Cezar,
‎Cleopatrei i s-a mai ivit o șansă ‎să încheie o alianță cu Roma.
‎Marc Antoniu i-a solicitat prezența ‎pentru o conferință
‎legată de poziția Egiptului ‎în cadrul comunității care deține puterea
‎în partea de est a Imperiului Roman.
‎Marc Antoniu a primit informații
‎cum că Cleopatra a ajutat ‎câțiva dintre conspiratori.
‎Ei bine?
‎Ce e?
‎Marc Antoniu trebuia să se vadă cu ea
‎ca să afle dacă ea i-a ajutat dușmanii,
‎pe cei care l-au asasinat pe Cezar.
‎Ți-am spus.
‎Cleopatra este faraonul Egiptului.
‎Cleopatra nu răspunde convocărilor
‎celor de teapa lui Marc Antoniu.
‎Săptămâni la rând,
‎Marc Antoniu a continuat să o convoace.
‎„Vino în Tarsus!”
‎Spune-i lui Marc Antoniu ‎că îi accept invitația!
‎Spune-i că accept!
‎Poftim?
‎Fă cum îți spun!
‎Avea nevoie de un aliat de încredere,
‎de cineva care poate proteja Alexandria
‎în cazul în care ‎ar fi fost atacată de Cipru.
‎La urma urmei,
‎Marc Antoniu avea putere militară.
‎Tarsus este un oraș important ‎în sudul Turciei de azi.
‎Cleopatra a intrat în port
‎cu una dintre cele mai luxoase corăbii ‎construite vreodată.
- ‎41 Î. - HR.
‎Furios, Marc Antoniu s-a năpustit în port.
‎Cleopatra se îmbrăcase precum zeița Venus.
‎Își propusese să-l cucerească ‎pe Marc Antoniu,
‎iar corabia opulentă era ‎câmpul ei de luptă.
‎Tu și Octavian m-ați chemat aici.
‎Știi că își ia numele de Cezar?
‎Ce îndrăzneală!
‎Poporul roman a cruțat-o pe Arsinoe.
‎Trebuie să mă asigur ‎că nu se va mai întâmpla.
‎Și ce vrei?
‎O alianță.
‎Ce găsești aici...
‎te poate ajuta să recucerești Roma.
‎Să mă încred în tine?
‎Da.
‎Tot ce e aici.
‎Tot.
‎Tot?
‎Marc Antoniu avea nevoie ‎de bogăția Egiptului.
‎Ea i-a arătat ‎care e valoarea unei alianțe cu Egiptul,
‎că îi putea aduce bogății ‎așa cum avea el nevoie.
‎Cleopatra a văzut în Marc Antoniu ‎o oportunitate.
‎Era un alt roman ‎cu o putere considerabilă,
‎cineva care putea s-o ducă mai departe ‎de unde rămăsese cu Cezar.
‎Folosea aceste relații destul de strategic
‎pentru a-și ridica statutul ‎și a se proteja pe ea și țara ei.
‎Tocmai faptul că era femeie,
‎putea avea copii ‎cu bărbați romani puternici
‎și putea forma alianțe militare, ‎diplomatice și romantice
‎i-a conferit o putere
‎pe care regii vremii nu o aveau.
‎Rapoartele lui Marc Antoniu erau greșite.
‎Nu Cleopatra i-a ajutat ‎pe asasinii lui Cezar,
‎ci sora ei, Arsinoe.
‎În timpul discuțiilor intime, ‎Cleopatra i-a spus:
‎„Cred că ar fi semnul ‎unui conducător puternic
‎dacă Arsinoe ar muri înainte de vreme.”
‎Ceea ce vedem la Cleopatra ‎e că e o supraviețuitoare.
‎Ar face orice pentru a supraviețui.
‎Alianța Cleopatrei cu Marc Antoniu
‎i-a permis să-și învingă ‎și ultima rudă rămasă.
‎Iar odată cu moartea lui Arsinoe,
‎Cleopatra a devenit ultimul ‎conducător ptolemeic rămas în picioare.
‎Însă Cleopatra avea un rival ‎și mai aprig, pe Octavian.
‎Care nu se va opri ‎până nu îi va nimici toate planurile.
‎Subtitrarea: Clara Lițescu