Det er noget skørt noget, at der er en energikilde,
der er vildt billigt, og som har drevet vores samfund.
Vores samfund er baseret på kulbrinter.
Benzin, naturgas og kul.
På samme tid bliver udledningen af energien til CO2,
og CO2 er som et spejl, der reflekterer varmen tilbage
og giver disse traumatiske vejrforhold.
De samlede emissioner er på over 50 milliarder tons om året.
Det er et ufatteligt tal.
Vi ved, at hvis man bliver ved med at bruge kulbrinter,
så vil det gå meget galt.
Så vi bliver nødt til at opgive kulbrinter næsten helt.
Det er officielt.
Dette år ligger nu på en delt førsteplads med flest dage over 43 grader.
Er det menneskehedens sværeste udfordring nogensinde?
Absolut.
Der er ingen grund til at lade det ske.
Vi har løsninger.
KAN VI STOPPE GLOBAL OPVARMNING?
Næsten alle vores aktiviteter involverer fossile brændstoffer.
Når vi kigger på og oplader vores telefoner…
SKRIBENT
…tager på skøjtebanen, i svømmehallen.
Alle de ting opvarmes og afkøles.
Så løsningens omfang skal svare til problemets omfang,
og det er svært at forestille sig.
Vi er afhængige af fossile brændstoffer, og vi kan ikke bare tage en kold tyrker.
Elsystemet ville svigte. Man ville ikke kunne køre på arbejde.
Landmændene ville ikke have gødning. Ingen nye bygninger og veje.
Folk ville fryse ihjel.
Der er næsten intet, der ikke trækker på en enorm mængde kulbrinter.
Især på grund af mine rejser…
ELEKTRISK KØRETØJ = 1.277 KG
…ville mit kulstofaftryk være et af de højeste.
ET BRILLESTEL = 3,7 KG
Men jeg har råd til at købe teknologi, der nulstiller mine emissioner.
HAMBURGER = 3,2 KG
Jeg køber også kulstofkreditter.
HUSOPVARMNING/NEDKØLING = 1.133 KG
Det har jeg jo råd til,
men det er ikke rigtig løsningen.
Bill Gates, velkommen tilbage.
Du taler om klimaforandringer.
I din bog taler du om, hvordan man undgår en klimakatastrofe.
Vi må alle af med vores fodaftryk
ved at drive innovation hurtigere, end det normalt ville ske.
Jeg har set menneskets innovation hele livet.
Den digitale revolution, som jeg var heldig at være en del af,
overraskede folk meget.
Hvad er essensen af Microsoft?
En computer på skrivebordet i alle hjem.
-Jeg har ikke en derhjemme. -Vi arbejder på det.
Jeg husker, da jeg læste bogen.
Man kunne se, han havde en systemtilgang.
Jeg siger altid om den bog:
"Den bog er bare et cirkeldiagram."
Det er verdens bedste cirkeldiagram. Et cirkeldiagram med alle årsagerne.
Man tager ikke til cocktailparty uden at kende cirkeldiagrammet.
SAMLEDE GLOBALE EMISSIONER
Emissioner kommer fra mange sektorer.
PRODUKTION
Produktion og industrien,
der laver stål, cement og kemikalier.
Det er skjult for folk.
Det er overraskede nok større end noget andet i verden.
ELEKTRICITET
Så er der produktionen af elektricitet, afbrænding af kul, naturgas,
og så har vi landbruget, hvor man har brug for gødning,
og det faktum, at køer genererer naturgas.
LANDBRUG
Så er der transport.
Personbiler, lastbiler, busser, tog, fly, både.
TRANSPORT
Så har vi bygninger, hvor vi opvarmer og nedkøler dem.
BYGNINGER
For at nå til nul emissioner
skal man nulstille alle emissionerne i de fem kategorier
i hvert eneste land,
så det er meget overvældende.
Jeg har været heldig at vokse op i Montana.
En flod løber gennem byen ved mit hus.
Vi bruger al vores tid udenfor.
Konsekvenserne er synlige overalt,
men de er meget mere tydelige, når man konstant interagerer med naturen.
Røg fra skovbrande lægger sig i dalen, hvor jeg bor,
og det er svært at trække vejret.
Jeg så også gletsjerne i Glacier National Park smelte.
Vi er dødsdømt, hvis vi ikke laver ændringer snart.
Folk dør. Folk bliver påvirket.
Det kommer tættere på os i de vestlige samfund.
Klimaforandringerne var der bare, da jeg voksede op.
Jeg kender ikke verden før klimaforandringerne.
Selv hvis vi vil gøre noget ved klimakrisen, er det ikke klart hvad.
Det er vildt.
Ja.
Det burde være en del af orienteringen til universitetet.
Det gavner klimasagen meget at have mange unge aktivister.
De er en meget vigtig del af bevægelsen.
-Hej. -Goddag.
-Rart at møde dig.
-Isaac. -Hej, Isaac.
-Grace. Hej. -Hej.
-Jeg hedder Jamie. -Hej.
Jeg lærer af dem,
ligesom jeg gør af forskerne, der kommer med gennembrud.
De slog næsten den højeste temperatur nogensinde.
De håbede, de ville slå den,
så en masse mennesker ville være i Death Valley, da rekorden blev slået.
Det er, som hvis dinosaurerne poserede med asteroiderne.
Jeg er ikke klimaoptimist, men på samme tid
er jeg ikke pessimist. Jeg tror ikke, det hjælper.
Vi har brug for flere taktikker for at klare klimakrisen.
Krisen er ligeglad med, om vi ikke er klar til den.
Man kan ikke bare glemme den viden, vi har nu,
at det ikke ser godt ud for fremtiden.
De har et mere dystert syn på verden og vanskelighederne
end mig, eller det jeg forventede, de ville have.
Jeg vil sørge for, at de ser nogle af disse innovationer.
Benzin koster mindre end vand på flaske, så folk er lidt forkælede.
Kulbrinter, bortset fra det faktum, at de udleder CO2, er mirakuløse.
Vi vil lave et batteri, der bruger ti gange mindre energi end benzin,
men der er så meget at gøre de næste ti år.
På alle emissionsområder
er "nul" det krævende tal, der ikke lader en vælge:
"Okay, lad os gøre det her, men ikke det her."
Klimaspørgsmålet er et stakeholderproblem.
De mennesker, der bliver mest påvirket af klimaforandringerne…
SKRIBENT OG FORFATTER
…er vores ufødte børn,
og det er meget svært at få en generation, der lever i dag,
til at gøre store ofre for en generation, der endnu ikke er født,
og derfor skal det også være profitmotiveret.
Hej. Velkommen.
Vi laver en spørgerunde og tager en diskussion.
Tak. Lad os begynde.
Breakthrough Energy Ventures er Bill Gates' investeringsfirma,
der er designet til at tackle produktionen af drivhusgasser.
Strategiske investeringer kan vise verden, at der er en bedre måde at gøre det på,
og så kan jeg sige:
"Din politik er ligegyldig.
Det, du synes, er ligegyldigt.
Det er objektivt en bedre måde, så lad os gøre det."
Stål, grå brint og kemi er de tre brancher, vi ser på.
Der produceres fossilt ethylen på en meget kulstofintensiv måde.
Vi har brug for enkle løsninger til at lave ting, få elektricitet,
køre rundt, flyve rundt, i vores bygninger, i vores hjem.
Hvad spiser vi?
Vi vil erstatte de ting
med mindst den samme standard, bare uden emissioner,
og man kan kun gøre det med nye teknologier.
Dioxycle genbruger kulstofemissioner.
Klimaforandringer er et skalaproblem.
Hvis man ikke har en skala, kan man ikke ændre klimaet.
Jeg vil ikke ændre klimaet som en hobby,
og derfor har man brug for en løsning på den rigtige skala,
og der er kun én ting så stor som Moder Natur,
og det er Fader Grådighed, markedspladsen.
Vi gør klar til vores pilotprogram på ét ton om dagen.
Jeg viser jer bare skallen her.
Det er prisværdigt, at han sætter handling bag ord.
De fleste af os har ikke kapital
til at investere mange millioner dollars i startups,
hvor de fleste ikke vil lykkes, men nogle vil.
…kræver ren brint i fremtiden…
Man finansierer mange blindgyder,
men blandt de få, der bliver som Apple, Microsoft eller Google,
i rene teknologier,
vil der være mange firmaer, som opnår den slags effekt.
Klimaet er et systemproblem.
Software har en interessant rolle i at løse det.
Der er fantastiske iværksættere med alle mulige idéer.
Vi er overvældet med folk, der tænker på, hvad der kunne gøres.
Vi har udforsket denne nye cementproduktionsproces.
Man tænker måske, at i det øjeblik
investerer man i noget, der ikke lige er sagen,
men faktisk kan det pludselig ende med at blive det.
Så længe vi får en vis strømtæthed,
kan kapitalomkostningerne sammenlignes med en ovn.
Den varme, man får fra naturgas eller elektricitet…
Breakthrough Energy har nu over 100 virksomheder.
Vi har landbrug. Vi har bygninger.
Vi har nogle gode firmaer, der laver cement.
OAKLAND, CALIFORNIEN
Nogen fra Bill Gates' fond, Breakthrough Energy Ventures,
kom til Caltech og holdt en tale. Han sagde:
"Der er store klimaproblemer som ingen arbejder på.
Der er ingen penge i dem.
Det er et problem, for de er så vigtige som biler."
Beton er det mest brugte menneskeskabte materiale.
Vi bruger mere beton end noget andet udover vand.
Det er næsten magisk. Det er flydende sten.
Et par minutter, timer eller dage, så bliver det hårdt.
Det bliver en struktur. En utrolig ting, der har ladt os
bygge alt fra skyskrabere til broer til dæmninger.
At sprede betonen, når den kommer fra rørene, kaldes "punning".
Det er blevet gjort i cementindustrien
i mere end 100 år.
Nogle folk har længe vidst,
at cement forurener, og ingen har gjort noget ved det.
Beton er en blanding af cement, sand, grus og vand.
CO2-udledningen ved at producere cement
er et kemiproblem.
Vi skal lave det samme materiale.
Og vi skal lave det samme materiale,
for der er så stor en risiko, når man bygger en bygning,
og det er mange penge, så ingen vil bruge et materiale,
der aldrig er blevet brugt før.
Man laver konventionel cement med kalksten, som indeholder kulstof.
Så når man brænder det, frigiver man CO2.
Men på Brimstone
bruger vi kalksandsten, som ikke indeholder CO2.
Cement er et kalkbaseret materiale.
Man skal have kalk ud af stenen for at lave cement.
Så hælder jeg væsken i, vi normalt bruger som udvaskningsmiddel.
Vi hælder det i først.
Udvaskningsmidlet reagerer med stenen og fjerner kalken.
Så tager vi kalken og lægger stenen i en ovn,
som producerer cement.
I vores anlæg sender vi det til test på betonlaboratoriet.
Så tager vi den terning, lægger den i en presse, knuser terningen
og måler, hvor meget kraft den terning kan klare,
før den knækker, og det fortæller os, hvor stærk cementen er.
Normal cement kan klare mellem 1.800 og 2.200 kilo per kvadrattomme.
Store skyskrabere skal bruge højstyrkecement,
der kan klare mellem 4.500 og 9.000 kilo per kvadrattomme.
Det er vildt.
PRODUKTION
Der er mange cementfabrikker i verden,
så det bliver det ikke som at lave en hurtigere computerchip.
Hvis man siger til Indien: "Lav jeres cement på en ny måde."
Der er tusindvis af betonfabrikker alene i Indien.
Der er langt fra at opfinde en ny måde at lave cement på
og få hver cementovn i hele Indien
til ikke længere at have kæmpe CO2-udledninger.
Der er store ting på huskelisten.
Så vi skal bygge et anlæg og så bygge 3.000 anlæg mere.
Så skal vi dekarbonisere hele branchen.
Der er store ting på huskelisten.
Det er der ingen tvivl om. Godt arbejde, allesammen.
Godt gået.
Den første store rapport om spørgsmålet om drivhusgas
blev udgivet i 1800-tallet.
Så vi havde en fornemmelse af,
at drivhusgasser kunne fange varme i atmosfæren i lang tid.
Hvorfor prøver du ikke en tankfuld? Prøv det.
Okay, fyld den op.
Det var i efterkrigstiden, efter Anden Verdenskrig,
at emissionerne begyndte at stige dramatisk.
I 1960'erne havde præsident Johnson et papir på sit skrivebord:
"Det er et stort problem, som er bekymrende
for den nationale sikkerhed."
Den fossile brændstofindustri vidste, hvad deres produkt forårsagede.
De lavede research på deres produkts effekt
på det globale klima.
De største udledere er Golflandene, der producerer det,
men efter dem kommer lande som USA.
Vesten har en meget kulstofrig livsstil.
Jeg er Criss Angel.
Velkommen til min 2.000 kvadratmeter store ejendom
kaldet Serenity.
Alt det, vi tænker på i den moderne økonomi,
er forbundet med fossile brændstoffer, og det kan man se i vores elsystemer.
ELEKTRICITET
Elnettet er ikke kun kilden til omkring en tredjedel af emissionerne,
det er også den eneste energikilde, som vi kan gøre ren.
Priserne falder dramatisk med sol og vind. Problemet er, at de er periodiske.
Solen skinner, og vinden blæser periodisk, men du vil altid tilslutte din telefon.
Vi kan endnu ikke opbevare den energi, de skaber, billigt,
og have den tilgængelig, når vi har brug for den,
men efterspørgslen efter elektricitet
vil kun blive højere i fremtiden.
I fremtiden skal vi bruge elektricitet til vores biler og vores bygninger.
Mærkeligt nok skal vi ikke bare gøre nettet grønt,
vi skal også gøre det 2,5 gange så stort.
Efter min mening er den mest lovende løsning atomenergi.
Nuklear fusion eller nuklear fission.
Vi har ikke et økonomisk fusionsanlæg,
og noget af videnskaben er lidt usikker.
Så jeg synes, det er meget vigtigt, at vi arbejder på fission.
Jeg er en stor investor i et firma kaldet TerraPower,
der prøver at lave næste generations reaktor.
De reaktorer, vi bruger i dag, køler ting ned med vand.
Vand holder ikke på meget varme,
så når det bliver varmt, kommer der meget højt tryk.
I mange årtier har de talt om at skifte væk fra vand
og bruge flydende metal som natrium,
og det er TerraPowers tilgang.
Der er intet tryk inde i reaktoren.
Og alle problemerne med eftervarme,
som forårsagede både Fukushima og Tjernobyl,
er væk.
TerraPowers atomkraftværker vil være langt sikrere,
men man skal bygge et prøveanlæg
og få den amerikanske tilsynsmyndighed til at se godt på designet.
TerraPower har valgt dette sted til den første af næste generations reaktorer.
Den største arbejdsgiver her er dette kulkraftværk.
Det bliver lukket ned på grund af miljøhensyn.
Arbejdernes evner matcher det, vi havde brug for på det nye kraftværk.
Det er et skoleeksempel på det, man vil have,
når den rene økonomi går ind, hvor folk mister jobs,
når den beskidte økonomi udfases.
J.C. Penneys hjem ligger bag os.
Det er Victory Theater. Det åbner tre aftener om ugen.
Og de restaurerer det, så der kommer advokatkontor og bageri.
-Wow. -Er det ikke skønt?
-Fint. -Okay.
FOSSILT BRÆNDSTOF KAFFE
Er bageriet jeres, eller kommer der en lejer?
Det er vores. Vi har et bageri bagved.
Okay, og advokatkontoret?
Jeg har to advokatfirmaer.
Virkelig?
-Det er eklektisk. -Så vi udvider.
Der er meget synergi.
Man kan spise cupcakes, drikke kaffe og sagsøge folk.
Det er et advokatfirma.
Det er første gang, jeg er her, og jeg så frem til
at se, hvor vi bygger det første kraftværk af sin slags.
Vi var ude på pladsen. Det er bare en masse land.
Alle de milliarder, jeg poster i TerraPower,
vil gå tabt, hvis det ikke virker,
men gennembruddet ville virkelig
gøre en kæmpe forskel og hjælpe os med klimaet.
NEDKØLING - OPVARMNING
OLIE - NATURGAS - KUL
En fusionsreaktor kunne være en meget billig kilde til elektricitet
næsten uden miljøproblemer.
I dag ved videnskaben ikke, hvordan man laver en,
og kommer det i tide?
Med vores afhængighed af fossile brændstoffer
og den måde, vi forsøger at vænne os fra det, så taber vi.
Den fossile brændstofindustri har rekordoverskud.
Emissionerne stiger.
Folk har ret til at være skeptiske og desillusionerede.
En del af bevægelsen, som jeg ikke er enig med,
er den måde, man nedgør den nuværende måde at gøre tingene på,
før vi har en erstatning.
Jeg ville ønske, der var lige så stor fokus på det nye,
men jeg er optimist,
og jeg tror, vi vil begrænse temperaturstigningen.
Jeg føler, at optimismen må komme fra realistisk handling.
Hvis vi bare sidder her og siger, "jeg er optimistisk,"
så er det en bjørnetjeneste.
Der er blind optimisme,
der skaber benægtelse af klimaforandringer.
Parisaftalen satte målet om
at holde temperaturstigningerne under to grader celsius,
halvere emissionerne mellem 2015 og 2030
og have nul emissioner i 2050.
Hvordan går det?
Kuldioxid i atmosfæren slog rekord i foråret,
det højeste i mere end fire millioner år.
Dårligt. Det går meget dårligt.
Den langsigtede tendens er, at vi ikke ser et fald i emissionerne.
Vi misser måske målet på to grader,
og så vil mængden af skader være meget stor.
To grader virker langt væk.
Nu er vi på 1,5.
Sidste sommer var en smagsprøve på, hvor destruktivt det er.
Med to grader er der projektioner om, at dele af verden bliver ubeboelig.
Hele byer med millioner af mennesker bliver svære at leve i.
Det er mere end deprimerende.
Det er et kontinuum.
Er der et enkelt vendepunkt? Nej, der er ikke et enkelt vendepunkt.
Sidste gang planetens overflade var så varm, som den er i dag,
var for 120.000 år siden,
og havoverfladen var 25 meter højere end i dag.
Gennemsnitlig højde over havets overflade i New York?
Ti meter.
Gennemsnitlig højde over havets overflade i Miami?
To meter.
Hvornår bliver Miami ubeboelig? Om årtier?
Der er en masse ting i det lige nu.
Det største problem er
i nærheden af ækvator, når man arbejder udendørs,
så især landmænd i Afrika
kan få det forfærdeligt.
Landbrug er en ret grundlæggende menneskelig aktivitet.
De fleste af os var engang landmænd, for sådan var det,
og det er en stor kilde til drivhusgasser.
Omkring 20 procent af vores emissioner er landbrugsrelaterede.
De er svære at slippe af med.
Køer, der bøvser metan.
At dyrke jorden kan mobilisere kulstof, der var i jorden.
Der laves kvælstofgødning med naturgas.
De måder, vi dyrker på.
Når mejetærskeren kører over marken, bruger den fossilt brændstof.
Der er alle mulige måder,
hvor landbruget bidrager til klimaforandringerne.
Det kræver meget energi, land og vand at dyrke vores mad.
Vi skal gøde afgrøderne. Vi skal have afgrøderne til butikken.
Så skal de fra butikken til vores hjem.
Så skal vi køle dem ned i vores hjem for så at smide 40 procent ud.
Det, mange ikke ved, er, at madaffald er en stor metanudleder.
Der er meget madaffald på lossepladser.
Det bliver komprimeret med andet affald, så det kan ikke nedbrydes i jorden.
Det betyder, at metan bliver frigjort fra madaffaldet.
Metan er en meget mere potent drivhusgas end kuldioxid,
så det har større opvarmningspotentiale.
Hvis madaffald var et land, ville det være tredjestørst målt på emissioner.
Kina, USA, madaffald.
Hos Mill har vi skabt et nyt system,
der er en nem måde at få mad tilbage til gårdene.
Nu hvor skallen er lukket tæt om enheden,
har den en samlende effekt,
hvor man holder alt sammen,
og delene ikke flyder rundt.
Det er en god brugeroplevelse, hvis vi kan lave det.
Det er som en skraldespand, som alle kan bruge.
Man træder på pedalen, og den åbner.
Man smider sine middagsrester i. Færdigt arbejde.
Al magien sker indeni.
Automatisk natten over tørrer og maler den al den mad, man putter i.
Mad er 80 procent vand.
Når man tager vandet ud, bliver det meget småt.
Det er næsten lugtfrit, men fastholder næringsstofferne.
Når skraldespanden er fyldt efter flere uger,
stiller du den ud, og vi samler den op og tager den til vores faciliteter.
Det er som Uber for affald.
-Vi åbner kassen. -Lad os åbne den.
Tag posen ud.
Vi læsser dem i vores maskine, som sigter, sorterer
og trækker kontaminering som frugtklistermærker ud.
Den udfører varmebehandling af fødevaresikkerhedsmæssige årsager.
Så pakker vi det materiale
og sender det tilbage til gårdene som foder til dyr.
For en fjerkræavler er 60 procent af deres emissioner det foder, de køber.
Så hvis du opdrætter kyllinger,
skaber Mill en kulstofreduceret foderingrediens.
Det var mad, vi ville smide ud.
DYR - AFGRØDER - AFFALD - BRUG AF LAND
Jeg begynder at sætte pris på innovationens
meget håbefulde side af tingene,
men jeg bemærker, hvor meget systematisk modstand der stadig er.
Med de folk, som er vokset op med det her
som en del af deres mål og deres moralske kompas
i de magtpositioner, ser jeg ikke, at vi bevæger os fremad.
Jeg forstår ikke helt folk, der er imod det,
men det er lettere at ignorere.
Folk reagerer på aktivisme.
Status quo er meget stærk.
Jeg ved ikke, hvordan jeg vælger mellem at se klimaet værende i en nødsituation
og at gøre folk vrede.
Hvad er mere værd? Kunst eller liv?
STOP OLIE
Hvor hardcore skal aktivismen være, og hvem er den rettet mod?
Jeg håber, dialogen mellem aktivister
og de folk, der udfører arbejdet, forbliver konstruktiv.
Jeg prøver at sætte mit næb på og få det…
Vi slår alarm som kanariefugle.
Der var en gruppe i Storbritannien kaldet Extinction Rebellion,
og de blokerede vejen, da jeg kørte til et møde.
Extinction!
Rebellion!
De skabte bevidsthed.
Det er en politisk verden.
Problemet er, og desværre er det tilfældet for alle de ting,
at den rene måde er meget dyr, og hvem skal betale for det?
Vi kan ikke forvente andre lande at nå nul, hvis vi ikke gør,
men det er dybere end det.
Vi har også mange flere penge end andre lande,
og vi kan ikke forvente, at Brasilien, Indien, Indonesien,
disse store vækstøkonomier, dekarboniserer
ved at bruge mange flere penge på rene løsninger.
Vi har brug for at gøre fossile brændstoffer dyrere,
men hver gang vi får en stigning i prisen på benzin,
er der politisk krise,
og ordet "skat" er bandlyst i dette land.
Det bliver ikke engang talt om.
Regeringen spiller en stor rolle,
fordi det er deres regler og skatteincitamenter,
som får ting ind og ud af laboratoriet og ind i den store skala.
Til sidst bliver den rene teknologi lige så billig eller billigere.
Vi har en moralsk forpligtelse,
og vi har de økonomiske ressourcer til at foretage de investeringer,
som vil skabe de teknologiske gennembrud,
der driver priserne ned,
så de løsninger vil være tilgængelige for alle på planeten.
Solenergien og vindkraft opnåede det,
og det er derfor, selv i dele af landet,
hvor de lovgivende forsamlinger ikke er meget klimaorienterede,
for eksempel i Texas,
at de nyder godt af vind og sol.
Det er en stor del af deres energimix.
Det kunne man ikke uden skatteincitamenter,
der blev givet til sol og vind, så politikken drev det,
men man kunne ikke have de incitamenter, hvis man ikke havde teknologien klar.
Der er teknologier på hylden lige nu.
Vi har brug for dem i samfundet i dag, lige nu, hurtigt.
BILER - LASTBILER - BÅDE - FLY
Flytrafik står for over tre procent af alle emissioner,
men en løsning, der virker i dag, er at lave brændstoffer af planter
og lave det, vi kalder biobrændstoffer.
Desværre
koster det brændstof i dag over det dobbelte af normalt flybrændstof.
Når jeg køber det til mine flyrejser, skaber det efterspørgsel.
Når efterspørgslen stiger,
kommer der nye idéer til, der får prisen på det brændstof
tæt på prisen på det nuværende flybrændstof.
Merprisen på en elbil falder med tiden.
Personbiler står kun for otte procent af alle emissioner,
men hvis man kan få alle til at købe disse nye personbiler,
så har man løst otte procent.
Vi skal bruge brint med høj tæthed,
så det kan transporteres billigt, fra hvor det er produceret,
til hvor det bruges.
Vi har vores første bil med Verne-kryokompressioner.
Vores første marked er tunge lastbiler,
for det er der, vi får mest kommerciel interesse.
Batteridrevne lastbiler i dag kan køre omkring 400 kilometer,
og med vores batteri kan de køre 1.600.
Hvilket er det, dieselbiler kan køre i dag.
Har I taget patent på det?
Der er ikke mange materialer,
som både kan klare kryogen og det høje tryk,
så varmeveksleren er en speciel del. Der har vi patent.
Vi arbejder så hurtigt, vi kan,
for at få emissioner fra alle fem kategorier ned i nul,
men før vi når dertil, vil vi have frigivet meget mere CO2.
Godt at se dig. Tak, fordi du kom.
-Selv tak. -Skønt.
Ja, det bliver sjovt.
Hvis man tror på, at vi må begrænse opvarmningen til 1,5 grader,
så må man gå ind for kulstoffjernelsesteknologi,
hvor man suger kulstof ud af luften, putter det under jorden,
og gør det med omkring ti gigaton om året i 50 år indtil 2100.
Det er ufatteligt. Ingen tænker eller taler om det.
-Sådan. Værsgo. -De herrer.
Hvordan ser du på kulstofopsamling og dens rolle?
I Breakthrough Energy har vi en række firmaer,
som prøver at sænke omkostningerne ved kulstofopsamling.
I dag er jeg den største kunde i Climeworks,
som opsamler kulstof til over 300 dollars per ton.
Hvordan er du den største kunde?
Hvordan fungerer det?
-Jeg skriver en check. -Ja?
Modregner du dine personlige emissioner med det?
Ja.
REYKJAVIK, ISLAND
Jeg arbejder for et firma, som adresserer klimaændringer,
hvor grundårsagen for mig er den CO2, der allerede er i atmosfæren,
som varmer planeten op.
Climeworks fjerner CO2 fra atmosfæren.
Det er ret udfordrende at filtrere det ud,
for det er den mest fortyndede CO2, der eksisterer.
Vi trækker enormt meget luft gennem et filter.
Når luften passerer filteret,
reagerer CO2-molekylerne og bliver inde i filtermaterialet.
Vi lukker det, og vi varmer kammeret op,
som så vender den kemiske reaktion…
…og så suger vi den CO2 ind i vores anlæg.
Og vi forbinder kun os selv til bæredygtige energikilder
som geotermisk energi her på Island.
Processen er faktisk ikke så kompleks,
men at skabe teknologien og gøre det effektivt er en udfordring.
De fjerner virkelig kulstof.
Ikke alene trækker de det ud, det bliver også mineraliseret
på det islandske anlæg.
Her sidder jeg ved siden af en injektionsbrønd.
Det er en af vores injektionsbrønde hvor vi injicerer CO2,
og det er verdens første indsprøjtningsbrønd til denne proces.
Så vi injicerer vand og CO2,
og vi slipper CO2 ud i vandstrømmen på en vis dybde,
og på denne dybde
er trykket højt nok til, at SodaStream-effekten finder sted.
Vi skubber CO2'en ud i vandet,
og så bliver den transporteret til grundfjeldet og forvandlet til sten.
Det kræver ikke meget energi.
Vi udnytter vandet, som allerede er i jorden
til at lægge pres på CO2'en.
Et anlæg på fire kiloton divideret med de 40 gigaton, vi udleder på et år,
giver nul komma, og så ti nuller, en procent
af den samlede udledning årligt, som vi fjerner i øjeblikket.
Det er derfor, det er så vigtigt at vi skalerer teknologien op.
Vi vil gerne være næsten som et forsyningsselskab.
I stedet for at samle skraldet hver uge fra dit hjem,
renser vi atmosfæren,
men direkte luftopsamling løser ikke de nuværende emissioner.
Det renser de tidligere emissioner,
som allerede er derude.
Lige nu
er de største opsamlingsanlæg i verden på under 100.000 tons om året.
Der bliver bygget nogle oppe i millionerne,
men med mindre vi når op i milliarderne,
er det ubetydeligt.
Det har ingen rigtig effekt.
Det er en vanvittig idé at fjerne CO2 fra luften,
som man har lukket ud ved at generere energi.
Man bør generere energi på en anden måde.
Det faktum, at meget seriøse mennesker taler om det her,
viser, hvor desperate vi er for at fortsætte derudad
og finde en eller anden smutvej, så det hele forsvinder.
Mange af disse samtaler er menneskecentrerede.
De andre arter, vi deler planeten med, er bare ofre for klimaforandringerne.
Skal havet blive et sted, hvor vi dumper vores kulstof?
Er skovene steder, vi kan gemme så meget kulstof som muligt?
Kan vi genmodificere træer? Det er spændende.
Der er potentiale, men en anden måde at se på det er,
at træet, der er der nu, nok er vigtigt for mange arter,
der bor i det.
Man får intet gratis.
Der er ingen tryllestav.
Hvis det hele sker med elektrolyse, får vi brug for op til 140 anlæg,
der alle laver kerneteknologien.
De skal være fem gange så store som det største anlæg, vi har i dag,
for at kunne klare den slags produktion.
Det er endelig gået op for mig på en meget virkelig måde,
hvor stor udfordringen er på den skala,
og hvor svært det er at implementere disse innovationer i stor skala.
At gå ind i det og forstå,
hvor svært det er at bygge disse ting.
Vi må arbejde hurtigt, for det vil tage lang tid.
Det bliver en hård, ujævn, beskidt, rodet rejse,
og der vil være usikre tider,
hvor det ligner, at vi går ud over en klippe,
så jeg forstår allerede godt, at det er skørt.
Vi går en skør vej.
Jeg vil gerne være optimistisk.
Jeg kan ikke lide at være dommedagsprofet
eller forsøge at være kontrær bare fordi.
Vi skal bare se på, hvor vi er.
Vi har en tidslinje på fem til ti år for at nå i nul.
Jeg siger ikke, jeg ikke er optimist.
Der er en chance, vi finder ud af det.
Du har nogle gode eksempler, men jeg opererer ikke på håb.
Jeg opererer, fordi jeg elsker mit hjem,
menneskene, alle de involverede i det her
og har en sund dosis frygt.
Gud, jeg græder, hver gang jeg taler om det.
Når jeg hører jeres passion, tænker jeg: "Wow.
Det går ikke så hurtigt, som I vil have."
Det er ikke nemt.
Det er hele den fysiske infrastruktur.
At bygge den nye vej på den skala vil tage tid,
men det får mig til at tænke over, hvordan vi kan bevæge os hurtigere.
Mange tak.
Vi har meget at gøre,
og jo før, jo bedre.
Tekster af: Martin Larsen