Suludo je što postoji izvor energije
koji je jako povoljan i koji nam daje energiju.
Naše se društvo temelji na ugljikovodicima.
Benzin, prirodni plin i ugljen.
Istodobno se njihovim korištenjem oslobađa CO2,
koji je onda poput zrcala koje odražava toplinu nazad,
što drastično utječe na vrijeme.
Ukupna je emisija veća od 50 milijardi tona godišnje.
To je nevjerojatna brojka.
Znamo da će, nastavimo li se služiti ugljikovodicima,
situacija postati jako loša.
Dakle, gotovo se u potpunosti moramo odreći ugljikovodika.
Pa, službeno je.
Ova je godina izjednačena po broju dana s temperaturom većom od 43 stupnja.
Misliš li da je ovo najveći izazov za čovječanstvo?
Svakako.
Nema razloga da to dozvolimo.
Imamo rješenja.
ŠTO SLIJEDI?
MOŽEMO LI ZAUSTAVITI GLOBALNO ZAGRIJAVANJE?
Gotovo svaka naša aktivnost na neki način uključuje fosilna goriva.
Korištenje i punjenje mobitela…
NOVINARKA
…odlazak na klizalište ili na bazen.
Sve se to zagrijava i rashlađuje.
Dakle, opseg rješenja mora odgovarati opsegu problema,
a to je teško čak i zamisliti.
Ovisni smo o fosilnim gorivima
i ne možemo se odjednom prestati koristiti njima.
NOVINAR
Nestalo bi struje. Ne bismo mogli na posao autom.
Farmeri ne bi imali gnojiva.
Ne bismo mogli graditi nove zgrade ni ceste.
Ljudi bi umirali od hladnoće.
Gotovo sve što imamo upotrebljava golemu količinu ugljikovodika.
Zbog svih mojih putovanja
moj bi ugljični otisak bio jedan od najvećih.
OKVIR ZA NAOČALE PROSJEČNA EMISIJA: 3,7 KG
No mogu si priuštiti kupnju tehnologija koje smanjuju moj otisak na nulu.
HAMBURGER, 100 G PROSJEČNA EMISIJA: 3,2 KG
Kupujem i ugljični kredit.
Očito si to mogu priuštiti,
pa zapravo time ne pridonosim rješenju.
Bille Gatesu, dobro došli nazad.
Govorite o klimatskim promjenama.
U novoj knjizi govorite kako izbjeći klimatsku katastrofu.
Svi se moramo riješiti svog otiska
poticanjem inovacija brže no što bi to inače išlo.
Cijeli život gledam ljudske inovacije.
Imao sam sreće sudjelovati u digitalnoj revoluciji,
koja je baš iznenadila društvo.
Što je bit Microsofta?
Želimo računalo na svakom stolu i u svakoj kući.
-Nemam ga kod kuće ni na stolu. -Radimo na tome.
Sjećam se čitanja te knjige.
Vidjelo se da ima sistemski pristup.
PRIJATELJ, SUOSNIVAČ
Uvijek govorim svima: „Knjiga je samo grafikon.”
Najbolja knjiga-grafikon na svijetu.
Prikazuje kružni grafikon svih uzroka.
Nećete zablistati u društvu ako ne znate za taj grafikon.
Emisije dolaze iz mnogih branši.
PROIZVODNJA
Proizvodnja i industrija,
proizvodnja čelika, cementa i kemikalija.
Ljudi nisu ni svjesni toga.
Iznenađeni su što je taj dio toliko velik.
STRUJA
Tu je i proizvodnja struje, gorenje ugljena i prirodni plin.
A tu je i poljoprivreda, gdje se upotrebljavaju gnojiva,
a znamo i da krave proizvode prirodni plin.
POLJOPRIVREDA
Tu je i prijevoz.
Osobni automobili, kamioni, autobusi, vlakovi, avioni, brodovi.
PRIJEVOZ
Na kraju imamo i zgrade, koje zagrijavamo i rashlađujemo.
Da bismo došli do nule,
morali bismo se riješiti emisija u svih pet kategorija
u svakoj pojedinoj zemlji,
zbog čega je to jako zastrašujuće.
Nasreću, odrasla sam u Montani.
Pored moje kuće teče rijeka.
KLIMATSKA AKTIVISTICA
Stalno smo bili vani.
Utjecaji su vidljivi posvuda,
ali znatno su očitiji
ako stalno provodite vrijeme vani.
Dim požara spušta se u dolinu u kojoj živim, pa je teško disati.
Vidjela sam kako se tope ledenjaci u Nacionalnom parku ledenjaka.
Osuđeni smo na propast ako uskoro ne reagiramo.
Ljudi umiru, pogođeni su.
KLIMATSKA AKTIVISTICA
Na zapadu nam je to sve bliže.
Klimatske promjene postojale su u djetinjstvu.
KLIMATSKI AKTIVIST
Ne poznajem svijet bez njih.
Ako i želimo poduzeti nešto po tom pitanju,
ne znamo ni što učiniti.
Preludo.
Da.
Treba biti dio uvoda za brucoše.
Pitanje klime ima koristi od toga što postoji mnogo mladih aktivista.
Oni su vrlo važan dio pokreta.
-Bok. -Zdravo.
-Drago mi je.
-Isaac. -Bok, Isaac.
-Grace. Drago mi je. -Hej.
-Jamie. -Bok, Jamie.
Učim od njih
baš kao i od znanstvenika koji smišljaju otkrića.
Gotovo smo nadmašili najvišu zabilježenu temperaturu.
Nadali su se tome,
pa je hrpa ljudi došla u Dolinu smrti na obaranje rekorda.
Kao da dinosauri žele fotografiju s asteroidima.
Ne smatram se klimatskim optimistom,
ali ne smatram se ni pesimistom. Mislim da nema koristi od toga.
Za klimatsku krizu trebamo raznolike taktike.
Kriza ne mari za to jesmo li mi spremni ili ne.
Ne možemo zanemariti spoznaju da naša trenutačna situacija
ne vodi u sjajnu budućnost.
Imaju turobniji pogled na svijet i na to kakve nas teškoće čekaju
od mene i od toga što sam očekivao od njih.
Želim da imaju pristup nekim od ovih inovacija.
Benzin je jeftiniji od boce vode, ljudi su zapravo razmaženi.
Ugljikovodici su čudesni, ako zanemarimo emisiju CO2.
Pokušavamo stvoriti bateriju s desetinom energije benzina,
ali u idućih deset godina čeka nas mnogo posla.
U svim područjima emisija
nula je obvezan broj. Ne možemo birati i reći:
„Smanjit ćemo ovo, ali ne i ovo.”
Pitanje je čiji je problem klimatska kriza.
Osobe koje će trpjeti najveće posljedice klimatskih promjena…
KOLUMNIST I AUTOR
…naša su nerođena djeca.
Stoga je jako teško natjerati današnje generacije
da se žrtvuju za generaciju koja još nije rođena.
Zato trebamo i zaradu kao motiv.
Bok. Dobro došli.
Imamo vrijeme za pitanja, a onda slijedi rasprava.
Hvala. Možete krenuti.
Breakthrough Energy Ventures investicijsko je društvo koje vodi Gates,
a osmišljeno je da se pozabavi proizvodnjom stakleničkih plinova.
Strateška ulaganja mogu pokazati svijetu da postoji i bolji način.
I onda mogu reći: „Nije važno što mislite o tome.
Ovo je objektivno bolji način. Učinimo to.”
Ciljano promatramo industriju čelika, sivog vodika i kemikalija.
Trenutačno su emisije pri proizvodnji etilena jako visoke.
Trebamo jednostavna rješenja za proizvodnju predmeta i struje…
IZVRŠNI DIREKTOR
…za vožnju automobilom, letove, naše zgrade i naše domove.
Što jedemo?
Želim to zamijeniti
nečime barem jednakog standarda i bez ikakvih emisija.
A to možemo učiniti samo ako smislimo nove tehnologije.
Dioxycle je tvrtka za recikliranje emisija ugljika.
Klimatske promjene problem su šire upotrebe.
Ako ne postoji šira upotreba, ne možemo promijeniti klimu.
Ne bih se bavio promjenom klime kao hobijem.
Stoga nam treba razmjerno rješenje.
A samo je nešto dovoljno veliko kao Majka Priroda,
a to je Otac Pohlepa, tržište.
Spremamo se za testiranje jedne tone dnevno.
Pokazujem vam samo okvir.
Pohvalno je da čini nešto i riječju i djelom.
Većina nas nema kapital
i ne može ulagati u višemilijunske razvojne tvrtke,
od kojih većina neće uspjeti, ali neke hoće.
…zahtijeva čisti vodik…
Financiramo mnogo toga što će propasti,
ali nekolicina koja će postati poput Applea, Microsofta ili Googlea
kad je riječ o čistim tehnologijama…
Bit će mnogo tvrtki koje će postići takav učinak.
Klima je na mnogo načina problem sustava.
Mislimo da bi ga softver potencijalno mogao riješiti.
Sjajni poduzetnici imaju razne ideje.
RUKOVODEĆI PARTNER
Imamo i previše ideja o tome što bi moglo biti.
Uspjeli smo istražiti novi postupak proizvodnje cementa.
Možda mislite da ulažete u nešto što nije popularno,
ali takvo što brzo može postati popularno.
Ako možemo postići određenu gustoću,
troškovi bi mogli biti usporedivi s peći.
A toplina koju dobivamo od prirodnog plina i struje…
Breakthrough Energy ima više od stotinu tvrtki.
Tu su poljoprivreda. Građevina.
Imamo sjajne tvrtke koje se bave cementom.
OAKLAND, KALIFORNIJA
Netko iz fonda Billa Gatesa, Breakthrough Energy Ventures,
održao je govor na institutu.
„Postoje mnogi klimatski problemi na kojima nitko ne radi.”
SUOSNIVAČ
„Ne ulaže se. To je golem problem jer su jednako važni kao auti.”
Beton je najkorišteniji materijal koji ljudi proizvode.
Upotrebljavamo više betona od svega osim vode.
Nalik je magiji, tekući kamen.
Stvrdne se u nekoliko sati ili dana.
Postaje struktura.
Nešto nevjerojatno što nam omogućava
gradnju svega od nebodera do mostova i brana.
Beton koji izlazi iz cijevi potrebno je ručno izravnati.
Industrija cementa ne mijenja se već više od stotinu godina.
Neki već dugo znaju da je cement veliki zagađivač, ali svi to ignoriraju.
SUOSNIVAČ
Beton je mješavina cementa, pijeska, šljunka i vode.
Emisija CO2 pri proizvodnji cementa
kemijski je problem.
Moramo proizvesti isti materijal, a razlog je to
što je izgradnja zgrade vrlo rizična
i za to se daje mnogo novca, pa nitko ne želi odrediti novi materijal
koji se nikad nije upotrebljavao za gradnju.
Postoji uobičajen proces proizvodnje cementa.
Koristi se vapnenac, koji sadrži ugljik.
Kod sagorijevanja se ispušta CO2.
Ali u Brimstoneu se služimo kalcij-silikatom, koji ne sadrži CO2.
Cement je materijal na bazi kalcija.
Moramo izvući kalcij iz kamena kako bismo proizveli cement.
Ulijevam tekućinu koju inače upotrebljavamo za ispiranje.
Prvo ulijevamo ovo.
Sredstvo će reagirati s kamenom i ukloniti kalcij.
Zatim uzmemo kalcij, kamen stavimo u peć,
gdje se stvara cement.
U našem objektu šaljemo ga u laboratorij na testiranje.
Zatim uzmemo kocku, stavimo je u prešu, stisnemo je
i mjerimo kolika bi sila bila potrebna
kako bi kocka pukla, što nam govori koliko je cement izdržljiv.
Cement za opću primjenu izdrži 1800 do 2300 kg po 6,5 četvornih cm.
Za visoke nebodere trebamo vrlo izdržljiv cement,
koji izdrži od 4000 do 9000 kg po 6,5 četvornih centimetara..
Bolesno.
PROIZVODNJA 29 %
Mnogo je tvornica cementa na svijetu,
stoga ovo neće biti kao proizvodnja nekog bržeg računalnog čipa.
Kako reći Indiji: „Drukčije proizvodite cement”,
a samo ondje postoje tisuće tvornica cementa?
Dalek je put od otkrića novog načina za proizvodnju cementa
do toga da sve peći za proizvodnju cementa u Indiji
više nemaju ogromne emisije CO2.
Čekaju nas važni zadaci.
Moramo izgraditi tvornicu. I onda još njih 3000.
Moramo se riješiti ugljika u branši.
To su složeni zadaci.
Nema sumnje u to. Nego, svaka čast svima.
Bravo.
Prvi veliki objavljeni rad o problemu stakleničkih plinova
objavljen je u 19. stoljeću.
Već smo dugo svjesni činjenice…
KLIMATOLOGINJA
…da staklenički plinovi mogu zadržati toplinu u atmosferi.
Isprobajte barem jedan spremnik.
Hajde, napunite.
Nakon Drugog svjetskog rata
emisije CO2 počele su drastično rasti.
Do 1960-ih predsjednik Johnson već je na stolu imao upozorenje:
„Ovo je velik problem za nacionalnu sigurnost.”
Industrija fosilnih goriva znala je što njihov proizvod uzrokuje.
Proveli su mnoga istraživanja o posljedicama tog proizvoda na klimu.
Najviše emisija imaju zemlje Perzijskog zaljeva, koje to proizvode,
a nakon njih zemlje poput SAD-a.
Na zapadu se uvelike oslanjamo na ugljik u svakodnevici.
Hej, ja sam Criss Angel.
Dobro došli na moje imanje veličine 2000 četvornih metara,
poznato pod nazivom Spokoj.
Sve što je dio modernog gospodarstva povezano je s fosilnim gorivima.
To vidimo, recimo, ako razmišljamo o električnoj energiji.
STRUJA 29 %
Električna mreža ne samo da je odgovorna za trećinu emisija,
već je i jedini izvor energije za koji znamo kako ga učiniti čistim.
Uz solarnu energiju i energiju vjetra cijene drastično padaju.
Problem je što su povremeni.
Nije uvijek sunčano ni vjetrovito, ali uvijek želimo moći puniti mobitel.
Još nemamo način povoljnog pohranjivanja energije koju stvaraju
kako bi nam bila dostupna kad god nam zatreba.
A potražnja za strujom
samo će se povećavati u budućnosti.
U budućnosti moramo strujom napajati…
POTPREDSJEDNICA
…automobile i zgrade.
Ne samo da električnu mrežu moramo učiniti zelenom,
već je moramo povećati 2,5 puta.
Po meni je rješenje s najviše potencijala nuklearna energija.
Ili nuklearna fuzija ili nuklearna fisija.
Što se tiče fuzije, nemamo ekonomične tvornice,
a i istraživanja vezana za to nisu jasna.
Stoga mislim da je važno nastaviti raditi na fisiji.
Mnogo ulažem u tvrtku naziva TerraPower,
koja pokušava stvoriti reaktor nove generacije.
Današnji reaktori rashlađuju se vodom.
Voda ne zadržava puno topline.
Stoga kod zagrijavanja nastaje jako visok tlak.
Desetljećima se govori o prebacivanju s vode
na neki tekući metal poput natrija,
a upravo to čini TerraPower.
U reaktoru se ne stvara tlak.
Također, svi problemi s preostalom toplinom,
što je dovelo do incidenta u Fukushimi i Černobilu,
više ne postoje.
Nuklearne elektrane TerraPowera bit će daleko sigurnije,
ali potrebno je izgraditi probno postrojenje
kako bi regulatorno tijelo SAD-a pomno proučilo dizajn.
TerraPower odabrao je ovo
kao mjesto za gradnju prvog reaktora nove generacije.
Najveći je poslodavac tu ova termoelektrana na ugljen.
Ona će biti zatvorena zbog ekoloških razloga.
Radnici odavde posjeduju vještine koje trebamo u novom postrojenju.
To je pravi primjer onoga što želimo.
Želimo uvesti zelena rješenja ondje gdje ljudi gube poslove
zbog gašenja ekološki štetne proizvodnje.
Iza nas je kuća J. C. Penneyja.
Ovo je kino Victory Theater. Radi tri večeri u tjednu.
A ovo obnavljaju. Tu će biti novi odvjetnički ured i pekarnica.
-Opa. -Nije li to sjajno?
-Lijepo. -Dobro.
Je li pekarnica vaša ili iznajmljujete prostor?
Bit će naša. Straga imamo pekarnicu.
Dobro, a odvjetnički ured?
Imam dva odvjetnička ureda.
Šalite se.
-Kako raznoliko. -Širimo se.
Prava sinergija.
Možeš jesti kolače, piti kavu i predati tužbu.
Ipak je to odvjetnički ured.
Prvi sam put ovdje. Bio sam uzbuđen
doći ovamo i vidjeti gdje gradimo to inovativno postrojenje.
Upravo smo bili na gradilištu. To je samo veliko zemljište.
Sve milijarde koje ulažem u TerraPower bit će izgubljene
ako to ne upali,
ali takvo otkriće uvelike bi pomoglo s rješavanjem klimatske krize.
ZGRADE 7% HLAĐENJE - GRIJANJE
STRUJA 29 % NAFTA - PRIRODNI PLIN - UGLJEN
PROIZVODNJA 29 % PRIJEVOZ 15 % - POLJOPRIVREDA 20 %
Fuzijski reaktor mogao bi biti vrlo povoljan izvor struje
gotovo bez ekoloških problema.
Znanstvenici još ne znaju kako ga napraviti
i možemo li ga imati na vrijeme.
Kad je riječ o našoj ovisnosti o fosilnim gorivima i što činimo
kako bismo je se riješili, ne ide nam dobro.
Industrija fosilnih goriva ostvaruje rekordnu zaradu.
Emisije rastu.
Ljudi su s pravom nevjerojatno skeptični i razočarani.
Postoji dio pokreta s kojim se ne slažem u potpunosti,
a to je što ocrnjujete trenutačne procese
prije nego što imamo zamjenu.
Da se barem jednako naglašava i nešto novo, ali ja sam optimist
i smatram da ćemo ograničiti rast temperatura.
Mislim da se optimizam mora temeljiti na realističnim pothvatima.
Ako samo sjedimo tu i govorimo da smo optimistični,
onda si činimo medvjeđu uslugu.
Postoje određeni oblici slijepog optimizma koji mogu biti oblik negiranja problema.
Pariški sporazum postavio je cilj
održavanja rasta temperature znatno ispod dva stupnja,
smanjenja emisija upola između 2015. i 2030.
te postizanje nulte emisije do 2050.
Kako nam ide?
Ugljični dioksid u atmosferi postavio je rekorde u proljeće,
najviše ga je u više od četiri milijuna godina.
Loše. Jako nam loše ide.
Dugoročni je trend da ne bilježimo pad emisija.
Možda nećemo ostvariti cilj od dva stupnja
te će količina štete biti značajna.
Činilo se da nećemo brzo doći do dva stupnja.
A sad smo na 1,5.
Prošlog smo ljeta vidjeli naznake koliko je to destruktivno.
Predviđa se da će uz rast od dva stupnja
dijelovi svijeta postati nepogodni za život.
Bit će jako teško živjeti u gradovima s milijunima ljudi.
To je više nego depresivno.
To je kontinuum.
Postoji li jedna prekretnica? Ne, ne postoji samo jedna prekretnica.
Posljednji je put na površini planeta bilo jednako toplo kao i danas
prije 120 000 godina.
A razina mora bila je osam metara veća nego danas.
Prosječna nadmorska visina New Yorka?
Deset metara.
Prosječna nadmorska visina Miamija?
Dva metra.
Kad se neće moći živjeti u Miamiju? Za koje desetljeće?
Već sad postoji mnogo problema.
Najveći je problem
ako ste blizu ekvatora i radite vani,
recimo, farmeri u Africi.
Njima to može užasno pasti.
Poljoprivreda je među osnovnim ljudskim aktivnostima.
Prije smo gotovo svi bili farmeri jer smo to morali biti,
a u toj branši značajno je ispuštanje stakleničkih plinova.
Otprilike 20 % emisija povezano je s poljoprivredom.
To je teško smanjiti.
Krave podriguju metan.
Obrada tla može osloboditi ugljik koji je bio u tlu.
Za proizvodnju dušičnog gnojiva koristi se prirodni plin.
Obrađivanje zemlje.
Za vožnju kombajna po polju potrebno je mnogo fosilnih goriva.
Poljoprivreda na mnogo načina doprinosi klimatskim promjenama.
Za uzgoj hrane potrebno je mnogo energije, zemlje i vode.
Moramo pognojiti usjeve i prevesti plodove u trgovine.
Onda ih iz trgovina nosimo kući.
OSNIVAČ I CEO
Onda ih hladimo i na kraju bacimo 40 posto.
Mnogi ne znaju da bacanje hrane dovodi do ogromne emisije metana.
Puno je hrane na odlagalištima.
Stisne se između drugog smeća,
što znači da se ne može razgraditi kao što bi se razgradila u tlu.
To znači da otpad od hrane proizvodi metan.
Metan je mnogo jači staklenički plin od ugljičnog dioksida
te ima veći potencijal zagrijavanja.
Da je otpad od hrane zemlja, bio bi treći po emisijama.
Kina, SAD, otpad od hrane.
SJEDIŠTE TVRTKE MILL
U Millu smo stvorili novi sustav, najlakši način vraćanja hrane na farme.
Spremnik je sada uži i više je stegnut oko uređaja…
VODITELJICA DIZAJNA PROIZVODA
…pa sve ostaje na okupu
i nema dijelova koji se miču.
Ako to riješimo, to će doprinijeti iskustvu korisnika.
Čini se poput kante za smeće. Svi se znaju služiti njome.
Staneš na papučicu i otvori se.
Sastružeš ostatke večere unutra. I to je to.
Unutra se događa prava čarolija.
Preko noći se sva hrana automatski suši i melje.
Hrana ima 80 % vode.
A kad izvučemo vodu, smanji se obujam.
Gotovo izgubi miris, ali zadrži sve nutrijente.
Za nekoliko tjedana, kad spremnik bude pun, ostavite ga na pragu,
a mi ga pokupimo i vratimo u postrojenje.
Kao Uber, ali za otpad.
-Otvaramo kutiju. -Otvorimo je.
Vadim vrećicu.
Istresemo to u stroj, koji prosije i sortira sadržaj
te može izvući sve zagađivače, kao što su naljepnice s voća.
Provodi se toplinski tretman iz sigurnosnih razloga.
Zatim to stavljamo u vrećice
i šaljemo na farme kao hranu za stoku.
Šezdeset posto emisija kod uzgoja peradi dolazi od hrane koja se kupuje.
Dakle, ako uzgajate kokoši,
Mill stvara hranu s manje ugljika.
To je hrana koju bismo inače bacili.
POLJOPRIVREDA 20 %
STOČARSTVO - USJEVI OTPAD - KORIŠTENJE ZEMLJE
Kod inovacija počinjem cijeniti to što nam nude nadu,
ali primjećujem koliko je još otpora.
Ako ćemo čekati da ljudi koji su odrasli s tim
u obliku ciljeva ili moralnog kompasa
dođu na visoke pozicije,
to mi se ne čini izvedivim.
Ne razumijem skroz ljude koji su protiv toga,
ali lakše je to ignorirati od većine.
Ljudi reagiraju na aktivizam.
Status quo jako je moćan.
Ne znam kako razmišljati
o prednostima toga da smo svjesni važnosti klimatskog problema
u odnosu na to da razljutimo ljude.
Što vrijedi više? Umjetnost ili život?
Koliko agresivan aktivizam trebamo i kome je namijenjen?
Nadam se da će dijalog između aktivista
i ljudi koji rade na tome ostati konstruktivan.
Pokušavam staviti kljun…
Oglašavamo uzbunu kao kanarinci.
Jedna grupa iz Ujedinjenog Kraljevstva, Extinction Rebellion…
Vozio sam se na sastanak, a oni su blokirali cestu.
Pobuna!
Protiv izumiranja!
Svakako su podigli razinu svijesti.
Ovo je politički svijet.
Problem je, nažalost, a to vrijedi za sve ovo,
što je čisti način jako skup. Tko će onda platiti sve to?
Ne možemo očekivati da druge zemlje dođu do nule ako mi to ne učinimo.
Ali nije samo to.
Također imamo puno više novca od drugih zemalja.
Ne možemo očekivati da Brazil, Indija i Indonezija,
zemlje koje su u razvoju, smanje emisije ugljika
tako što će puno više novca trošiti na čista rješenja.
Stvarno moramo učiniti fosilna goriva skupljima.
No kad god dođe do rasta cijene benzina, nastane ogromna politička kriza.
A riječ „porez” odbojna je u ovoj zemlji.
O tome se ni ne govori.
Vlada igra veliku ulogu u tome
jer njezini propisi i porezne olakšice
ubrzavaju postupak istraživanja, objavljivanja i masovnog širenja.
Na kraju će čista tehnologija biti jednake cijene ili povoljnija.
Imamo moralnu obvezu
i imamo gospodarske resurse za ta ulaganja
koja će dovesti do tehnoloških otkrića
i onda dovesti do sniženja troškova proizvodnje
kako bi ta rješenja bila dostupna svima na planetu.
Solarna energija i energija vjetra uspješne su.
Zato to vidimo čak i u dijelovima zemlje
u kojima zakoni nisu usmjereni na pitanje klime.
Recimo, u Teksasu
imaju nevjerojatnu korist od sunčeve energije i vjetroelektrana.
To je velik dio njihovih izvora energije.
To ne bi bilo moguće bez poreznih olakšica
za solarne panele i vjetrenjače.
Propisi su to potaknuli,
ali te olakšice ne bi postojale da tehnologija za to nije spremna.
Postoje tehnologije koje se ne koriste.
Trebaju ugledati svjetlo dana i to brzo.
PRIJEVOZ 15 %
AUTOMOBILI - KAMIONI BRODOVI - AVIONI
Letovi su odgovorni za više od tri posto svih emisija,
ali rješenje koje funkcionira danas jest uzeti goriva napravljena od biljki
i proizvesti tzv. biogorivo.
Nažalost, danas
gorivo koje proizvodite dvostruko je skuplje od normalnog goriva za avione.
Kad ja to kupujem za svoje letove, tada nastaje potražnja.
Kako ta potražnja raste,
nastat će nove ideje koje će smanjiti cijenu tog goriva
na iznos blizu cijene trenutačnog goriva za avione.
Dodatni trošak električnog automobila smanjuje se s vremenom.
Osobni automobili odgovorni su za samo osam posto emisija,
ali kad bi svi kupili ove nove osobne automobile,
onda bismo riješili tih osam posto.
Trebamo vodik visoke gustoće
kako bismo ga dostavili od mjesta proizvodnje
do mjesta korištenja.
Imamo prvo vozilo koje pogoni Verneova kriokompresija.
Tržišno smo usmjereni na velike kamione
jer ondje nailazimo na najveći interes kupaca.
Električni kamioni danas mogu prijeći oko 400 km,
a naši kamioni mogu prijeći 1600 km.
A toliko prijeđu i kamioni na dizel.
Imate li neki svoj patent?
Malo materijala može izdržati kriogeno korištenje i visok tlak.
Tu je ključan sustav za izmjenu topline. To smo patentirali.
PRIJEVOZ 15 %
AUTOMOBILI - KAMIONI BRODOVI - AVIONI
UKUPNE GLOBALNE EMISIJE
Krećemo se najbrže što možemo
kako bismo smanjili emisije iz svih pet kategorija na nulu,
ali prije nego što to postignemo, ispustit ćemo još više CO2.
-Hvala još jednom. -Naravno.
-Veselimo se. -Bit će zabavno.
KLIMATSKI NOVINAR
Ako smatramo da trebamo ograničiti zagrijavanje na 1,5 stupanj,
onda se moramo zalagati i za tehnologiju uklanjanja ugljika,
gdje se ugljik usiše iz zraka i pohrani u tlo
i učiniti to za deset gigatona godišnje tijekom pedeset godina, do 2100.
Nevjerojatno. A nitko ne razmišlja o tome.
-Idemo. -Gospodo.
Što mislite o prikupljanju ugljika i koja je uloga toga?
Breakthrough Energy ima nekoliko tvrtki
koje pokušavaju sniziti trošak prikupljanja ugljika.
Danas sam najveći korisnik tvrtke Climeworks,
koja to radi za više od 300 dolara po toni.
Što znači da ste najveći korisnik? Kako to točno izgleda?
-Napišem im ček. -Da?
Time smanjujete svoj ugljični otisak?
Da.
REYKJAVIK, ISLAND
Radim za tvrtku koji se bavi klimatskim promjenama.
Za mene je glavni uzrok CO2 koji je već u atmosferi…
GLAVNI INŽENJER
…te zagrijava planet.
Climeworks uklanja CO2 iz atmosfere.
Veliki je izazov filtrirati ga
jer je to CO2 u svom najrazrjeđenijem obliku.
Uvlačimo ogromnu količinu zraka kroz filtar.
Ako zrak prođe kroz taj materijal,
molekule CO2 reagiraju i ostaju unutar tog filtra.
Zatvorimo ga i zagrijemo komoru,
što poništava kemijsku reakciju
te onda uzimamo taj CO2 u naše postrojenje.
Također radimo samo s obnovljivim izvorima energije,
kao što je geotermalna energija na Islandu.
Općenito taj proces nije toliko složen,
ali je izazov izvesti to tehnološki te učinkovito.
Stvarno uklanjaju ugljik.
Ne samo da ga uvlače, već ga i mineraliziraju
u tom postrojenju na Islandu.
Sjedim uz jednu injekcijsku bušotinu.
Jedna je od bušotina kojom stavljamo CO2 u tlo.
GLAVNA ZNANSTVENICA
To je zapravo prva injekcijska bušotina za taj proces na svijetu.
Ubrizgavamo vodu i CO2,
a na određenoj dubini ispuštamo CO2 u vodu.
Na toj dubini
tlak je dovoljno visok da dođe do efekta mineralizacije.
Guramo CO2 u vodu,
a zatim se CO2 prenosi u kameno tlo te se pretvara u kamen.
Ovo ne zahtijeva mnogo energije.
Koristimo se vodom koja je već u tlu kako bismo izvršili pritisak na CO2.
Postrojenje od četiri kilotone podijelimo s 40 gigatona godišnje
i dođemo do nula zarez i onda još deset nula i jedan posto
ukupne godišnje emisije koju trenutačno uklanjamo.
Stoga je širenje ove tehnologije ključno.
Naravno da želimo biti gotovo kao komunalno poduzeće.
Umjesto da svaki tjedan skupljamo vaše smeće,
mi čistimo atmosferu.
No prikupljanje CO2 nije tu kao rješenje za trenutačne emisije,
već kako bismo prikupili CO2 koji je već u atmosferi.
Trenutačno
najveće postrojenje prikuplja manje od 100 000 tona godišnje.
Grade se neka koja će prikupljati milijune tona,
ali ako ne dođemo do milijardi,
to je beznačajno.
Zapravo nema utjecaja.
Zapravo je suluda ideja da se prikuplja CO2 iz zraka
koji je završio ondje uslijed stvaranja energije.
Samo trebamo drukčiji način za stvaranje energije.
Činjenica da vrlo ozbiljni ljudi razgovaraju o tome
govori koliko smo očajni u naumu da nastavimo po starom
i pronađemo neko rješenje koje će riješiti sve probleme.
Mnogi razgovori samo su usredotočeni na ljude.
No druge vrste s kojima dijelimo planet prave su žrtve klimatskih promjena.
Hoće li ocean postati mjesto gdje možemo baciti sav svoj ugljik?
Jesu li šume mjesta gdje možemo pohraniti što više ugljika?
Možemo li genetski modificirati drveće? Pa, to zvuči uzbudljivo.
Postoji velik potencijal.
Ali postoji i druga perspektiva,
da je to drvo koje već postoji vjerojatno važno za mnoge vrste
koje žive na njemu.
Dakle, sve ima svoju cijenu.
Ne postoji čarobno rješenje.
Ako sve radimo elektrolizom, trebamo čak 140 tvornica
koje proizvode glavnu tehnologiju.
Svaka bi bila pet puta veća
od najveće tvornice koju imamo danas
kako bi podržala toliku proizvodnju.
Ono što sam ja uistinu shvatio
jest izazov širenja tehnologije
te koliko će biti teško implementirati te inovacije posvuda.
Sad stvarno shvaćamo koliko je teško izgraditi to.
Moramo požuriti jer će to potrajati.
To će biti naporno, neugodno, prljavo i neuredno putovanje
i ponekad će izgledati neizvjesno,
kao da će sve poći po zlu,
pa već razmišljam o tome kako je to ludost.
Čeka nas ludo iskustvo.
Mislim, želim biti optimistična.
Ne želim proricati kraj svijeta
ili biti protiv svih samo kako bih bila drukčija.
Samo gledam trenutačno stanje.
Imamo pet ili deset godina
da dođemo na nulu. Neću reći da nisam optimist.
Postoji velika šansa da ćemo uspjeti.
Naveli ste sjajne primjere, no mene ne pogoni nada.
Pogoni me ljubav prema svom domu
i prema ljudima, prema svima koji su uključeni
te zdrava doza straha.
Čovječe, uvijek plačem kad govorim o tome.
Kad čujem koliko ste strastveni, pomislim:
„Ne napredujemo tako brzo kako biste htjeli.”
Nije jednostavno.
Riječ je o cijeloj fizičkoj infrastrukturi.
Potrajat će dok ne smislimo taj novi način za masovno korištenje,
ali tjera me da više razmišljam o tome kako možemo ubrzati.
Stoga vam hvala.
Imamo puno posla.
Što prije, to bolje.
Prijevod titlova: Matej Ivanković