Ez egy rendkívül ellentmondásos energiaforrás:
elképesztően olcsó, és az egész társadalmat működteti.
A társadalmunk a szénhidrogénekre, a benzinre, földgázra és szénre épül.
Ugyanakkor az energiatermelés szén-dioxid-kibocsátással jár,
a szén-dioxid pedig tükörként veri vissza a hőt a légkörbe,
ami drámai hatással van az időjárásra.
Az éves kibocsátás meghaladja az 50 milliárd tonnát.
Ez egy elképesztő szám.
Biztosan tudjuk, hogy a szénhidrogének további használata
katasztrofális következményekkel járna.
Ezért szinte teljesen fel kell hagynunk a használatukkal.
Most már hivatalos.
Idén rekordot döntöttünk a 43 fokot meghaladó napok számát tekintve.
Ezt tartja az emberiség legnagyobb kihívásának?
Teljes mértékben.
Miért hagynánk megtörténni?
Vannak megoldásaink.
MIT TARTOGAT SZÁMUNKRA A JÖVŐ?
MEGÁLLÍTHATJUK A GLOBÁLIS FELMELEGEDÉST?
Gyakorlatilag minden tevékenységünk fosszilis tüzelőanyagot igényel.
Már a telefonunk használata és töltése is.
Ha korcsolyapályára vagy uszodába járunk,
ezeket a helyeket fűteni vagy hűteni kell.
A problémával megegyező mértékű megoldásra van szükség,
amit még elképzelni is nehéz.
Rászoktunk a fosszilis tüzelőanyagokra,
és a hirtelen leállás nem működne.
Összeomlana az elektromos hálózat. Az emberek nem tudnának munkába járni.
A gazdák nem jutnának műtrágyához, leállnának az építkezések.
Sokan megfagynának.
Szinte minden tevékenységünk hatalmas mennyiségű szénhidrogént igényel.
Az én szénlábnyomom az utazásaim miatt különösen magas volna.
EGY SZEMÜVEGKERET ÁTLAGOS KIBOCSÁTÁSA = 3,72 KG
De megtehetem, hogy olyan technológiákat vásárolok,
amelyek nullára csökkentik a kibocsátásomat.
EGY HAMBURGER ÁTLAGOS KIBOCSÁTÁSA = 3,23 KG
Szén-dioxid-krediteket is vásárolok.
Nyilván én ezt megengedhetem magamnak,
szóval ez nem jelent valódi megoldást.
Bill Gates, üdvözlöm!
Ezúttal a klímaváltozásról ír.
Az új könyve a klímakatasztrófa elkerüléséről szól.
Csökkentenünk kell az ökológiai lábnyomunkat,
és ennek kulcsa az innováció felgyorsítása.
Az életem során megtapasztalhattam az innováció működését.
A digitális forradalom, aminek én is részese lehettem,
meglepetésként érte az embereket.
Mi a Microsoft lényege?
Számítógép minden munkahelyen és otthonban.
- Nekem sehol sincs. - Ezen dolgozunk.
A klímaváltozásról szóló könyv
rendszerszemléletű megközelítést alkalmaz.
Mindenkinek elmondom róla,
hogy az egész egy kördiagram.
A világ legjobb kördiagramkönyve. Benne van az összes ok kördiagramja.
Komolytalan beszélgetőpartner, aki nem ismeri ezeket.
A kibocsátás több gazdasági szektorból ered.
GYÁRTÁS
A gyártáshoz tartozik az acélgyártás, a cementgyártás, a vegyianyag-előállítás.
Ez annyira nincs szem előtt,
sokakat meg is lep, hogy minden máson túltesz globálisan.
ELEKTROMOSSÁG
Aztán ott az áramtermelés a szén és a földgáz elégetése révén.
Majd a mezőgazdaság és vele a műtrágyák használata,
valamint a tehenek metánkibocsátása.
Aztán a közlekedés.
Személyautók, teherautók, buszok, vonatok, repülők, hajók.
Végül pedig az épületek, amiket fűtünk és hűtünk.
A zéró kibocsátás eléréséhez
mind az öt kategória kibocsátását nullára kell csökkentenünk
a világ minden országában,
ami félelmetes feladat.
Szerencsés vagyok, hogy Montanában nőhettem fel.
A házunk előtt ömlik egy folyó.
Állandóan a szabadban vagyunk.
A hatások mindenhol láthatóak,
de sokkal nyilvánvalóbbak, ha állandó kapcsolatban vagyunk a természettel.
Az erdőtüzek füstje leülepszik a völgyben, ahol élek, és nehéz lélegezni.
Látom, hogy olvadnak a gleccserek a Glacier Nemzeti Parkban.
Tulajdonképpen végünk van, ha nem változtatunk sürgősen.
Emberek szenvednek és halnak meg.
A hatások már a nyugati társadalmakat is elérik.
A klímaváltozás mindig is az életem része volt.
Nem ismerem a klímaváltozás előtti világot.
Még ha fel is lépnénk a klímaválsággal szemben, nem világos, hogy mit tehetnénk.
Őrület!
Igen.
Ezt minden egyetemistának tudnia kellene.
A rengeteg fiatal aktivista óriásit lendít a klímavédelem ügyén.
Nagyon fontos szerepet játszanak a mozgalomban.
- Üdv! - Jó napot!
- Üdv!
- Isaac. - Üdvözlöm.
- Grace. Örvendek. - Üdv!
- Jamie vagyok. - Üdv!
Ugyanúgy tanulok tőlük,
ahogy az áttöréseket elérő tudósoktól.
Majdnem megdőlt a valaha mért legmagasabb hőmérséklet.
Sokan reménykedtek benne.
Egy csomó ember szeretett volna a Death Valley-ben lenni, amikor megdől.
Mintha a dinoszauruszok akartak volna pózolni az aszteroidával.
Hisz…
Nem tartom magam klímaoptimistának,
ugyanakkor pesszimista sem vagyok, mert nem hinném, hogy segítene.
Sokféle taktikára van szükségünk a klímaválsággal szemben.
A válságot nem érdekli, hogy felkészültünk-e rá.
Nem lehet elvonatkoztatni attól, hogy a jelenlegi helyzetben
nem valami biztatóak a kilátások.
Sokkal borúsabban látják a világot és a megoldás nehézségeit,
mint én, vagy mint amire számítottam tőlük.
Szeretném, ha megismerkednének ezekkel az innovációkkal.
A benzin olcsóbb, mint a palackozott víz. Az emberek el vannak kényeztetve.
A szénhidrogének,
ha eltekintünk a szén-dioxid- kibocsátásuktól, bámulatosak.
Az akkumulátoraink még a tizedét sem érik el a benzin energiasűrűségének.
Rengeteg a dolgunk a következő tíz évben.
Az összes kibocsátási területen
csak úgy érhetjük el a nullát, ha nem válogatunk
a különböző teendők között.
A klímakérdés klasszikus érdekellentét-probléma.
Azok, akiket a leginkább érint majd a klímaváltozás,
még meg sem születtek,
és nagyon nehéz egy ma élő generációt rávenni arra,
hogy jelentős áldozatokat hozzon egy eljövendő nemzedék érdekében.
Ezért van szükség gazdasági ösztönzőkre.
Üdvözletem!
Először kérdésekre válaszolunk, utána beszélgetünk.
Köszönöm, kezdhetjük.
A Breakthrough Energy Ventures Bill Gates befektetési cége,
aminek célja az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése.
A stratégiai befektetésekkel világossá tehető,
hogy léteznek erre jobb módszerek.
És akkor kimondhatom,
hogy ez a politikai nézetektől és világlátástól függetlenül,
objektíve jobb módszer, amit érdemes alkalmazni.
Az acél, a szürke hidrogén és a vegyipar vizsgálata során…
A fosszilis etilén előállítása komoly szén-dioxid-kibocsátással jár.
Kiszámítható és stabil megoldások kellenek a gyártásra, az áramtermelésre,
a közlekedésre, a repülésre, az épületeinkre, az otthonainkra,
az élelemtermelésre.
Mindezeket legalább ugyanolyan színvonalon kell helyettesítenünk,
kibocsátás nélkül,
ezt pedig kizárólag új technológiákkal lehetünk képesek megvalósítani.
A Dioxycle a szén-dioxid-kibocsátást hasznosítja újra.
A klímaváltozás léptékbeli probléma.
A megfelelő lépték nélkül lehetetlen változtatni az éghajlaton.
Hobbiból nem próbálnék változtatni a klímán,
vagyis olyan megoldás kell, ami globálisan is használható.
Az anyatermészet méretével csak egyvalami mérhető össze,
ez pedig a piaci kapzsiság.
Készülünk a napi egy tonna kapacitású kísérleti üzem elindítására.
Itt a külső szerkezet látható.
Dicséretesnek tartom, hogy pénzt is áldoz az ügyre.
A többségünknek nincs arra tőkéje,
hogy több millió dolláros startupokba fektessen,
melyek többsége kudarcot vall, bár nem mind.
…tiszta hidrogénre a jövőben…
A befektetések nagy része zsákutcának bizonyul,
de néhány cég az Apple, a Microsoft, a Google szintjére emelkedhet majd.
A tiszta technológia területén
számos vállalat ér majd el hasonló hatást.
A klímaváltozás rendszerprobléma,
és a szoftvereknek fontos szerepük lehet a megoldásban.
Csodálatos vállalkozók keresnek meg minket az ötleteikkel.
Tele vagyunk a potenciális megoldásokra vonatkozó elképzelésekkel.
Sokat haladtunk az új cementgyártási eljárás fejlesztésében.
Adott pillanatban persze úgy tűnhet,
hogy nem a nyerő dologba fektetünk be,
de ami most nem tűnik nyerőnek, később gyorsan azzá válhat.
Ha elérünk egy adott áramsűrűséget,
a tőkeköltség a kemencék szintjére csökkenhet.
És a hőt földgázból vagy elektromosságból…
A Breakthrough Energy több mint 100 vállalatot támogat.
Van mezőgazdasági, építőipari vállalatunk.
A cementiparban is kiváló cégeink vannak.
OAKLAND, KALIFORNIA
Bill Gates alapítványától, a Breakthrough Energy Venturestől
tartott valaki a Caltechen egy előadást arról,
hogy számos klímaprobléma megoldásán nem dolgozik senki,
nincs rájuk pénz,
ami nagy baj, mert ugyanolyan fontosak, mint az autók.
A beton a legtöbbet használt mesterséges anyag.
Kizárólag vízből használunk többet nála.
Már-már varázslatos. Folyékony kő.
Pár perc, óra vagy nap alatt megszilárdul.
Szerkezetté válik. Ez a bámulatos dolog teszi lehetővé,
hogy felhőkarcolókat, hidakat, gátakat építsünk.
A csövekből kiömlő beton egyenletes eloszlatása az úgynevezett „döngölés”.
A cementiparban már több mint 100 éve ugyanazt a módszert használják.
Bizonyos körökben régóta ismert,
hogy a cement környezetszennyező, mégsem történt semmi.
A beton cement, homok, kavics és víz keveréke.
A cementgyártással járó szén-dioxid-kibocsátás
kémiai probléma.
Pontosan ugyanazt az anyagot kell előállítanunk, méghozzá azért,
mert az épületek építése rendkívül kockázatos és költséges,
és senki sem akar olyan anyagot használni, amilyennel korábban még nem építkeztek.
A hagyományos cementgyártási eljárásban széntartalmú mészkövet használnak.
Ha elégetjük, szén-dioxid szabadul fel.
A Brimstone-nál kalcium-szilikát kőzetet használunk, ami szénmentes.
A cement kalciumalapú anyag.
A cementkészítéshez ki kell nyerni a kőzetből a kalciumot.
Először beleöntöm a folyadékot, amit általában oldószerként használunk.
Először ezt öntjük bele.
Az oldószer a kőzettel reakcióba lépve eltávolítja a kalciumot.
A kinyert kalciumot aztán egy kemencébe helyezzük,
ahol cement jön létre.
Ezt az üzemünkben laboratóriumi tesztelésnek vetjük alá.
A mintakockát prés alá helyezzük, majd összezúzzuk,
és közben lemérjük, mekkora erőt kellett kifejteni ahhoz, hogy összetörjön.
Ebből tudjuk, milyen erős a cement.
Az általános felhasználású cement nyomószilárdsága 27,6–34,5 megapascal.
Egy felhőkarcolóhoz viszont még erősebb,
akár 69-138 megapascal nyomószilárdságú cementre van szükség.
De durva!
GYÁRTÁS
Rengeteg cementgyár van a világon,
szóval ez nem olyan, mint gyorsabb számítógépes csipet készíteni.
Hiába várnánk Indiától, hogy azonnal váltsanak más módszerre,
hiszen több ezer cementgyár működik csak ott.
Hosszú az út egy új cementgyártási módszer feltalálásától odáig,
hogy az indiai cementégető kemencéknek
ne legyen óriási a szén-dioxid-kibocsátása.
Még mindig sok a teendőnk.
Fel kell húznunk egy üzemet, aztán még további 3000-et.
Az egész iparágat karbonmentessé kell tennünk. Ezek óriási feladatok.
Nem is kérdés.
Mindenesetre köszönöm mindenkinek.
Remek munka!
Az első jelentős tanulmány az üvegházhatású gázok problémájáról
az 1800-as években jelent meg.
Jó ideje tisztában vagyunk azzal,
hogy az üvegházhatású gázok képesek csapdába ejteni a hőt a légkörben.
Próbálja ki teletöltve, aztán majd meséljen!
Oké, töltse tele!
A második világháború utáni időszakban
kezdett drasztikusan nőni a kibocsátás.
A 60-as évekre Johnson elnök asztalán volt a tanulmány,
ami szerint ez a probléma komoly nemzetbiztonsági problémát jelent.
A fosszilistüzelőanyag-ipar tisztában volt azzal, hogy mit okoz.
Számos kutatást végeztek a termékük globális klímára gyakorolt hatásáról.
A legnagyobb kibocsátók az Öböl menti olajtermelő országok,
de az USA is a jelentősek közé tartozik.
A nyugati világban magas szén-dioxid- kibocsátású életmódot folytatunk.
Criss Angel vagyok,
és köszöntelek titeket a 2000 négyzetméteres birtokomon,
Serenityben.
Szóval a modern gazdaság minden aspektusa összefügg a fosszilis tüzelőanyagokkal.
Ez akkor is látható, ha az elektromos hálózatot vizsgáljuk.
ELEKTROMOSSÁG
Az elektromos hálózat nemcsak a kibocsátások harmadáért felel,
de az egyetlen olyan energiaforrás, amit tisztává tudunk tenni.
A nap- és szélenergia ára zuhan, de az időszakosságuk problémát jelent.
A napsütés és a szél nem állandó, de telefont mindig töltenénk.
Egyelőre nem tudjuk olcsón tárolni az általuk termelt energiát,
hogy az mindig rendelkezésre álljon,
ráadásul az áram iránti kereslet
csak növekedni fog a jövőben.
A jövőben áramot kell használnunk az autók és az épületek energiaellátására.
Ezért nemcsak ki kell zöldítenünk a hálózatot,
de a kapacitását is 2,5-szeresére kell növelnünk.
Véleményem szerint az atomenergia a legígéretesebb megoldás,
legyen az a nukleáris fúzió vagy maghasadás.
Jelenleg nincs gazdaságosan működő fúziós erőművünk,
és a tudományos alapok is bizonytalanok.
Ezért nagyon fontos, hogy a hasadáson is tovább dolgozzunk.
A TerraPower nevű cég nagy befektetője vagyok,
ami a következő generációs reaktor fejlesztésén dolgozik.
A ma használt reaktorok vízhűtéssel működnek.
A víz nem tud sok hőt tárolni,
és ha felmelegszik, nagyon magas nyomás keletkezik.
Évtizedek óta szó van arról, hogy a víz helyett
folyékony fémet, például nátriumot használhatnánk.
A TerraPower ezt az utat választotta.
Így nincs nyomás a reaktorban.
És az utóhő problémája,
ami a fukusimai és csernobili katasztrófákat okozta,
szintén megszűnik.
A TerraPower atomerőművei sokkal biztonságosabbak lesznek,
de építeni kell egy bemutató erőművet,
és az amerikai szabályozó hatóságot is rá kell venni a tervek jóváhagyására.
A TerraPower ezt a helyet választotta
az első következő generációs reaktor megépítésére.
Jelenleg itt ez a szénerőmű a legnagyobb munkáltató,
de környezetvédelmi okokból be fog zárni.
A munkásai képzettsége megfelel az új erőmű igényeinek.
Mindez a céljainkkal is összhangban áll,
hiszen oda akarjuk irányítani a tiszta gazdaságot,
ahol munkahelyek szűnnek meg
a szennyező iparágak leépülése miatt.
Mögöttünk van J. C. Penney otthona.
Ez a Victory mozi, heti háromszor nyit ki.
Ebben az épületben pedig ügyvédi iroda és pékség lesz.
- Hűha! - Hát nem nagyszerű?
- Szép. - Bizony.
FOSSZILIS KÁVÉZÓ
A pékség az önöké vagy a bérlőjüké lesz?
A miénk. Hátul van egy pékség.
Értem, és az ügyvédi iroda?
Két jogászcégem is van.
Ne vicceljen!
- Terjeszkedünk. - Sokszínű.
Nagyon szinergikus. Lehet muffint enni, kávézni, pereskedni.
Hát, jogászok vagyunk.
Most járok itt először, és már nagyon vártam,
hogy láthassam, hol építjük fel ezt az úttörő erőművet.
Megnéztük a helyszínt, egyelőre csak egy üres telek.
A sok milliárd, amit a TerraPowerbe fektettem, mind elveszik,
ha nem működik,
de az áttörésnek óriási jelentősége lenne a klímaprobléma megoldásában.
ÉPÜLETEK HŰTÉS – FŰTÉS
ELEKTROMOSSÁG OLAJ – FÖLDGÁZ – SZÉN
GYÁRTÁS KÖZLEKEDÉS – MEZŐGAZDASÁG
A fúziós reaktor potenciálisan nagyon olcsó áramforrás lehetne,
szinte minden környezeti probléma nélkül.
De a tudomány még nem képes megépíteni, és kérdés, hogy időben kész lehet-e.
Vesztésre állunk a küzdelemben,
hogy megszabaduljunk a fosszilis energiahordozóktól.
Az iparág rekordprofitot termel.
A kibocsátás nő.
Az emberek joggal szkeptikusak és kiábrándultak.
A mozgalomnak azzal a részével nem teljesen értek egyet,
amikor úgy becsméreljük a jelenlegi módszereket,
hogy még nincs rájuk alternatívánk.
Szeretném, ha az új dolgokra is ugyanekkora hangsúlyt fektetnénk,
de optimista vagyok,
és hiszek benne, hogy korlátozni fogjuk a hőmérséklet növekedését.
Úgy érzem, az optimizmusnak konkrét tettekből kell fakadnia.
Ha passzív optimizmusba ringatjuk magunkat,
az a visszájára sülhet el.
Az oktalan bizakodás a klímatagadás egy formája is lehet.
A párizsi megállapodás célul tűzte ki,
hogy a hőmérséklet-emelkedést két Celsius-fok alatt tartsuk,
2015-től 2030-ig felére csökkentsük a kibocsátást,
majd 2050-re elérjük a nettó nulla kibocsátást.
Hogy állunk?
Rekordszintet ért el a szén-dioxid légköri mennyisége,
és ilyen magasan négymillió éve nem járt.
Rosszul. Nagyon rosszul állunk.
A kibocsátás hosszú távon nem mutat csökkenő tendenciát.
Lehet, hogy nem érjük el a kétfokos célértéket,
és a károk mértéke nagyon jelentős lesz.
A két fok sokáig távolinak tűnt.
Most lényegében már másfélnél tartunk.
A múlt nyár megmutatta, hogy ez milyen pusztító hatású.
Az előrejelzések szerint két foknál a világ egyes részei lakhatatlanná válnak.
Milliós lakosságú városokban fog jelentősen nehezedni az élet.
Rendkívül nyomasztó, igen.
Ez egy folyamat.
Szóval lesz egy fordulópont? Nem, dehogy lesz.
A bolygó felszíne utoljára 120 000 évvel ezelőtt volt olyan meleg, mint ma,
és akkor 7,6 méterrel volt magasabb a tengerszint.
Az átlagos vízszintemelkedés New Yorkban:
tíz méter.
Az átlagos vízszintemelkedés Miamiban:
két méter.
Mikor válik Miami lakhatatlanná? Évtizedeken belül?
Sok dolog már most is elkerülhetetlen.
Azoknak a legnehezebb a helyzete,
akik az egyenlítő közelében, a szabadban dolgoznak,
például az afrikai gazdák,
akik számára ez rettenetes lehet.
A mezőgazdaság alapvető emberi tevékenység.
A többségünk egykor gazdálkodásra kényszerült.
De a mezőgazdaság jelentős mennyiségű üvegházhatású gázt bocsát ki.
A kibocsátásunk 20%-a a mezőgazdasághoz kapcsolódik.
Ezt nagyon nehéz megszüntetni.
A tehenek metánt böfögnek.
A szántás felszabadíthatja a talajban lévő szenet.
A nitrogén műtrágyát földgázzal állítják elő.
És még sok-sok példa van.
A kombájn használatával is fosszilis tüzelőanyagot égetünk.
A mezőgazdaság számos módon járul hozzá a klímaváltozáshoz.
Az élelemtermelés sok energiát, földet és vizet igényel.
A terményeket műtrágyáznunk kell, majd a boltba juttatnunk őket.
A boltból pedig az otthonunkba.
Otthon hűtenünk kell őket, hogy aztán kidobjuk a 40%-ukat.
Nem köztudott, de az élelmiszer-hulladék is rengeteg metánt bocsát ki.
A szeméttelepeken sok az ételhulladék. A többi szemét közé préselődik,
és ezért nem tud úgy lebomlani, mint a talajban.
Így az élelmiszer-hulladékból metán szabadul fel.
A metán sokkal erősebb üvegházhatású gáz a szén-dioxidnál,
sokkal jobban hozzájárul a felmelegedéshez.
Csak két ország bocsát ki többet az élelmiszer-hulladéknál.
Kína, USA, ételhulladék.
A Millnél kifejlesztett rendszerünk
megkönnyíti a hulladék visszajuttatását a gazdaságokba.
A burkolat szorosabban illeszkedik a készülékre,
így strapabíróbb hatást kelt,
és mindent egyben tart,
nem mozdulnak el az alkatrészek.
Ha ezt meg tudjuk oldani, az növeli a felhasználói élményt.
Szemetesnek tűnik, bárki tudja használni.
Ha a pedálra lépünk, kinyílik.
És belesöpörjük az ételmaradékot. Más dolgunk nincs is.
A varázslat odabent történik.
Az étel az éjszaka folyamán automatikusan kiszárad és megőrlődik.
Az étel 80%-a víz, és ha kivonjuk belőle, jelentősen csökken a mérete.
Szinte szagtalanná válik, de megőrzi a tápanyagokat.
A szemetes hetek alatt telik meg, utána elég az ajtó elé tenni,
mi pedig visszahozzuk az üzemünkbe.
Olyan, mint az Uber, csak hulladéknak.
- Kinyitjuk a dobozt. - Lássuk!
Kivesszük a zacskót.
Betöltjük a gépünkbe, ami átszitálja, szétválogatja,
kiszedi a szennyeződéseket, például a gyümölcsmatricákat.
Élelmiszer-biztonsági okokból hőkezelést végez.
Majd becsomagoljuk az anyagot,
és visszaküldjük a farmokra, takarmánynak.
A baromfitenyésztők kibocsátásának 60%-át a megvásárolt takarmány teszi ki.
A Mill tehát csökkentett szén-dioxid-kibocsátású
baromfitakarmány-összetevőt hoz létre.
A kidobott ételünkből.
MEZŐGAZDASÁG
ÁLLATTENYÉSZTÉS – NÖVÉNYTERMESZTÉS HULLADÉK – FÖLDHASZNÁLAT
Kezdem értékelni az innováció reményteljes oldalát,
de még mindig nagyon erős a rendszerszintű ellenállás.
Nem tartom járható útnak, hogy megvárjuk,
míg azok kerülnek hatalmi pozícióba,
akik már ezekkel a célokkal és erkölcsi hozzáállással nőttek fel.
Nem igazán értem azokat, akik ellenzik ezt az ügyet,
de könnyű figyelmen kívül hagyni.
Az emberek reagálnak az aktivizmusra, de a status quo nagyon erős.
Komoly dilemmának tartom,
hogy a klímaváltozást úgy kell vészhelyzetként kezelnünk,
hogy közben nem bosszantjuk fel vele az embereket.
Mi ér többet? A művészet vagy az élet?
Mennyire legyen radikális, és kinek szóljon az aktivizmus?
Remélem, hogy a párbeszéd az aktivisták
és a gyakorlati munkát végzők között konstruktív marad.
Próbálom felhúzni a csőrömet…
Kanárik vagyunk, és riadót fújunk.
Egy brit csoport, az Extinction Rebellion
épp akkor zárta le az utat, amikor egy találkozóra tartottam.
Extinction!
Rebellion!
Az tény, hogy felkeltették a figyelmet.
Ez bizony politika.
És sajnos minden ilyen esetben felmerül a probléma,
hogy ha a tiszta megoldás egy vagyonba kerül,
ki állja majd a cechet?
Ha nálunk nincs zéró kibocsátás, mástól sem várhatjuk el.
De ennél többről van szó.
Az is fontos, hogy nekünk sokkal több pénzünk van, mint más országoknak,
és nem várhatjuk el Brazíliától, Indiától, Indonéziától,
a jelentős feltörekvő gazdaságoktól,
hogy a sokkal drágább tiszta megoldásokkal csökkentsék a kibocsátásukat.
Drágábbá kellene tennünk a fosszilis üzemanyagokat,
de ha csak egy kicsit is emelkedik a benzin ára,
politikai válság tör ki,
az „adó” pedig szitokszó ebben az országban.
Még csak beszélni sem lehet róla.
Az állam szerepe kulcsfontosságú,
hiszen a szabályozás és az adókedvezmények
gyorsítják fel ezeket a folyamatokat a laboratóriumtól a nagyüzemi gyártásig.
Végül a tiszta technológia ugyanolyan olcsó vagy még olcsóbb lesz.
Erkölcsi kötelességünk,
és megvannak hozzá az erőforrásaink is, hogy olyan befektetéseket eszközöljünk,
amelyek technológiai áttörésekhez vezetnek.
Ezeket a költség-mennyiség görbe mentén olcsóbbá kell tennünk,
hogy mindenki számára elérhetővé váljanak a bolygón.
A nap- és szélenergia elérte ezt a szintet,
és ezért még az ország olyan részein is,
ahol a törvényhozók nem igazán környezetvédelmi szemléletűek,
például Texasban is
elképesztően sokat profitálnak a szél- és napenergiából,
amik mára az energiamixük tekintélyes részét képezik.
Ezt nem lehetett volna elérni a nap- és szélenergia adókedvezményei nélkül.
Tehát a politika is segített,
de az ösztönzők nem működtek volna,
ha a technológia nem állt volna készen.
Léteznek használatra kész technológiák,
amiket minél szélesebb körben és minél hamarabb el kell terjesztenünk.
KÖZLEKEDÉS
AUTÓK – TEHERAUTÓK HAJÓK – REPÜLŐK
A repülés a teljes kibocsátás több mint 3%-áért felelős,
de már ma is működő megoldás a növényekből készült üzemanyag,
más néven a bioüzemanyag.
Sajnos jelenleg
a bioüzemanyag előállítási költsége kétszerese
a hagyományos repülőgép-üzemanyagénak.
Amikor vásárolok belőle az utazásaimhoz, keresletet teremtek,
és ahogy nő a kereslet, további ötletek születnek arra,
hogyan lehetne a bioüzemanyag költségét a kerozinéhoz közelíteni.
Az elektromos autók többletköltsége idővel csökken.
A személyautók csak a kibocsátás 8%-áért felelősek,
de ha mindenki elektromosra váltana,
akkor ezt a 8%-ot meg is oldottuk.
A hidrogént sűrű állapotban lehet
gazdaságosan szállítani a termelési és felhasználási hely között.
Kész az első, Verne kriokompresszióval hajtott járművünk.
A legnehezebb tehergépjárművek piacát célozzuk meg,
mert onnan tapasztaljuk a legnagyobb kereskedelmi érdeklődést.
A mai elektromos kamionok körülbelül 400 km-t tudnak megtenni.
A mi technológiánkkal 1600 is lehetséges,
ami megegyezik a dízeles hatótávolsággal.
Van ebben szellemi tulajdonjoguk?
Nem sok anyag bírja egyszerre a kriogén hőmérsékletet és a nagy nyomást,
ezért a hőcserélő kritikus alkatrész. És a szellemi tulajdonunk.
KÖZLEKEDÉS
AUTÓK – TEHERAUTÓK HAJÓK – REPÜLŐK
GLOBÁLIS ÖSSZKIBOCSÁTÁS
Igyekszünk mind az öt kategóriában nullára csökkenteni a kibocsátást,
de addig még rengeteg szén-dioxidot fogunk a levegőbe ereszteni.
- Köszönjük, hogy eljött. - Nincs mit.
- Már várjuk. - Igen, biztos jó lesz.
Ha tényleg 1,5 fok alatt akarjuk tartani a felmelegedést,
támogatnunk kell a szén-dioxid kivonását célzó technológiákat.
A levegőből kiszívott CO2-t a föld alá kell pumpálnunk,
évente tíz gigatonna mennyiségben, 50 éven át, 2100-ig.
Elképesztő feladat, mégsem kap elegendő figyelmet.
- Mehetünk. - Uraim!
Mit gondol a szénmegkötésről és annak szerepéről?
A Breakthrough Energy portfóliójában számos olyan vállalat van,
amely a szénmegkötés költségeit próbálja csökkenteni.
Én vagyok a Climeworks legnagyobb egyéni ügyfele,
ők tonnánként 300 dollárért végzik a szénmegkötést.
Mit jelent, hogy ön a legnagyobb egyéni ügyfél? Hogy működik ez?
- Írok nekik egy csekket. - Igen?
Ezzel a személyes kibocsátását kompenzálja?
Igen.
REYKJAVÍK, IZLAND
A munkahelyem ténylegesen foglalkozik a klímaváltozással.
A probléma gyökere a légkörben már jelen lévő szén-dioxid.
Az melegíti a bolygót.
A Climeworks szén-dioxidot von ki a légkörből.
A kiszűrés komoly kihívást jelent,
mert a levegő a legalacsonyabb koncentrációjú szén-dioxid-forrás.
Óriási mennyiségű levegőt áramoltatunk keresztül egy szűrőn.
A levegő áthaladásakor
a szén-dioxid-molekulák reakcióba lépnek a szűrőanyaggal.
Ezt követően lezárjuk és felfűtjük a tartályt,
ami visszafordítja a kémiai reakciót.
Majd a felszabadult szén-dioxidot az üzemünkbe szippantjuk.
Kizárólag megújuló energiaforrásokat használunk,
például az izlandi geotermikus energiát.
Összességében nem túl bonyolult a folyamat,
de a technológiai kivitelezés és a hatékony végrehajtás kihívást jelent.
Tényleg eltávolítják a szenet.
Nemcsak kivonják, de az izlandi üzemben ásványosítják is.
Jelenleg egy besajtoló kút mellett ülök.
Ezen a kúton keresztül juttatjuk a földbe a szén-dioxidot.
Tulajdonképpen ez az első ilyen célú kút a világon.
Vizet és szén-dioxidot pumpálunk be.
A szén-dioxidot egy bizonyos mélységben engedjük bele a vízáramba.
Ebben a mélységben
a nyomás már elég magas ahhoz, hogy szódavízeffektus jöjjön létre.
A vízbe préselt szén-dioxid
a mélyebb kőzetrétegekbe jutva kővé válik.
Ez alapvetően nem energiaigényes folyamat.
A talajban lévő vizet használjuk arra, hogy nyomást fejtsünk ki a szén-dioxidra.
Ha az üzem négy kilotonnáját elosztjuk az évente kibocsátott 40 gigatonnával,
akkor az jön ki, hogy nulla egész és tíz nulla után egy százalékát
vonjuk ki jelenleg az éves kibocsátásnak.
Ezért kell a technológiát nagyobb léptékben alkalmaznunk.
Olyanok szeretnénk lenni, mint egy közműszolgáltató.
Csak mi nem a szemetet szállítjuk el,
hanem a légkört tisztítjuk.
A technológia azonban nem a jelenlegi kibocsátás kezelésére szolgál,
hanem a légkörben már felhalmozódott szén-dioxid eltávolítására.
Pillanatnyilag
a világ legnagyobb létesítményei évente kevesebb mint 100 000 tonnát vonnak ki.
Már épülnek milliós kapacitásúak is,
de amíg nem érjük el a milliárdos nagyságrendet,
ez csak kerekítési hiba.
Nincs igazi hatása.
Őrültségnek tűnik kivonni a légkörből azt a szén-dioxidot,
amit az energiatermeléssel juttatunk oda.
Az energiát kellene más módon megtermelnünk.
Az, hogy komoly emberek beszélnek erről,
a jelenlegi gyakorlat folytatására irányuló vágyunkat jelzi,
hátha valami kiskapu révén varázsütésre megoldunk mindent.
Ezek a beszélgetések nagyrészt teljesen emberközpontúak.
A bolygón velünk élő többi faj a klímaváltozás tényleges áldozata.
Szénlerakó hellyé tesszük az óceánokat?
Alkalmasak az erdők arra, hogy óriási mennyiségű szenet kössünk meg bennük?
Módosíthatjuk-e genetikailag a fákat? Izgalmas a lehetőség,
rengeteg potenciál van benne, de ha más szemszögből nézzük,
az a fa valószínűleg számos rajta élő faj számára fontos.
Szóval nincs könnyű megoldás.
Nincs varázsszer.
Ha mindezt elektrolízissel végezzük, akár 140 gyárra is szükségünk lehet,
amelyek az alaptechnológiát, a cellákat gyártják,
és mindegyikük ötször nagyobb
a jelenlegi legnagyobb gyárunknál,
hogy ez a termelési szint fenntartható legyen.
Azt kell mondanom, hogy határozottan kézzelfoghatóvá vált számomra
a skálázás problémája,
hogy mennyire nehéz az ilyen innovációkat nagyban alkalmazni.
Szembesülni vele, és zsigerileg érteni,
mennyire nehéz ezeket a dolgokat kiépíteni.
Gyorsan kell haladnunk, mert sok időbe fog telni.
Fáradságos, rázós, piszkos és kaotikus út áll előttünk,
tele olyan bizonytalan időszakokkal,
amikor úgy tűnik majd, hogy minden összeomlik.
Már eleve úgy állok hozzá, hogy ez az egész őrület.
Őrült úton haladunk.
Szeretnék optimista lenni.
Nem akarok folyton világvégét kiáltani,
vagy csak azért is ellentmondani.
Inkább csak szembenézek a valós helyzettel.
Öt-tíz éves időkeretünk van arra, hogy elérjük a nullát.
Nem mondom, hogy nem vagyok optimista. Van rá esély, hogy megoldjuk,
ön is remek példákat hozott fel, de nem a remény hajt,
hanem inkább az otthonomért, az emberekért és minden érintettért érzett szeretet,
meg egy egészséges adag félelem.
Mindig sírva fakadok, ha erről beszélek.
A szenvedélyességüket látva úgy érzem,
nem haladunk olyan gyorsan, ahogy szeretnék.
Nem könnyű.
Az egész fizikai infrastruktúráról van szó.
A mindenre kiterjedő átalakítás időbe fog telni,
de ez is arra sarkall, hogy a folyamat felgyorsításáról gondolkodjak.
Szóval köszönöm.
Rengeteg tennivalónk van,
és minél hamarabb látunk neki, annál jobb.
A feliratot fordította: Marik Gábor