Det er sprøtt at det er en energikilde
som er veldig billig som har drevet samfunnet vårt.
Vårt samfunn er basert på hydrokarboner. Bensin, naturgass og kull.
Samtidig blir fenomenet energifrigjøring til CO2,
og CO2 er som et speil som reflekterer varmen tilbake,
og det har traumatisk effekt på været.
De totale utslippene er over 50 milliarder tonn i året.
Det er et sjokkerende tall.
Vi vet med sikkerhet at om vi fortsetter med hydrokarboner,
så blir det veldig ille.
Så vi må slutte med nesten all bruk av hydrokarboner.
Det er offisielt.
Dette året er nå på delt førsteplass for flest dager over 43 grader.
Er dette den tøffeste utfordringen vi har møtt?
Absolutt.
Det er ingen grunn til å la det skje.
Vi har løsninger.
HVA NÅ?
KAN VI STOPPE KLIMAENDRINGENE?
Nesten alle aktivitetene våre involverer fossilt brensel.
Når vi ser på mobilen, lader den,
til å dra på skøytebanen, til svømmehallen.
Alt dette blir varmet opp og avkjølt.
Så løsningen må matche problemets omfang, og det er vanskelig å forestille seg.
Vi er avhengige av fossilt brensel, og å slutte brått ville ikke fungert.
Elektrisitetssystemet ville svikte. Du ville ikke kunne kjørt til jobben.
Bønder ville ikke hatt gjødsel. Bygninger og veier ville ikke blitt bygd.
Folk ville fryst i hjel.
Det er nesten ingenting som ikke går på en enorm mengde hydrokarboner.
Spesielt på grunn av reisingen min
ville karbonfotavtrykket mitt vært et av de høyeste.
ÉN BRILLEINNFATNING UTSLIPP = 3.7 KG
Men jeg har råd til å kjøpe teknologi som nuller ut utslippene mine.
100 GRAMS HAMBURGER UTSLIPP = 3,231 KG
Jeg kjøper også karbonkreditt.
Jeg har selvsagt råd til det,
så det gjør det ikke til en del av løsningen.
Bill Gates, velkommen tilbake.
Du snakker om klimaendringer.
Din nye bok handler om hvordan man unngår en klimakatastrofe.
Vi må alle bli kvitt fotavtrykket vårt
ved å drive innovasjon raskere enn det vanligvis skjer.
Jeg har hele livet sett menneskelig innovasjon i aksjon.
Den digitale revolusjonen jeg fikk være med på, overrasket folk.
-Hva er essensen av Microsoft? -En PC på alle skrivebord og i alle hjem.
-Jeg har verken eller. -Vi jobber med det.
Jeg husker da jeg leste boken.
Du merket at han hadde en systemtilnærming.
Jeg sier alltid til folk: "Boken er bare et kakediagram, ok?"
Verdens beste kakediagrambok.
Med kakediagram for alle årsakene.
Kan du ikke det, er du ikke en verdig cocktailfestdeltager.
Utslipp kommer fra mange sektorer.
PRODUKSJON
Produksjon eller den industrielle delen,
ståltilvirkning, sement, kjemikalier.
Det er så skjult for folk.
Globalt blir folk overrasket over at det er den største biten.
ELEKTRISITET
Så er det produksjon av elektrisitet, brenne kull, naturgass,
og så har du jordbruk, der det brukes gjødsel,
og det faktum at kyr genererer naturgass.
DYR - AVLING - AVFALL - AREALBRUK
Så er det transport.
Personbiler, lastebiler, busser, tog, fly, båter.
Så har du bygninger som varmes opp og kjøles ned.
For å nå null utslipp,
må man bokstavelig talt nullstille alle utslippene i de fem kategoriene
i hvert eneste land, så det er veldig skremmende.
Jeg var så heldig å vokse opp i Montana.
En elv renner gjennom byen ved huset mitt.
Vi tilbringer all vår tid ute.
Følgene er synlige overalt, men de er mye mer åpenbare
når du hele tiden er utendørs.
Røyk fra skogbranner legger seg i dalen der jeg bor, og det er vanskelig å puste.
Jeg så også at isbreene i Glacier nasjonalpark smeltet.
Ganske fortapt om vi ikke gjør noen endringer snart.
Folk dør. Folk blir påvirket.
Det kommer nærmere oss i vestlige samfunn.
Klimaendringer var bare noe som var der.
Jeg har ikke kjent en verden uten.
Selv om vi gjør noe med klimakrisen, vet vi ikke hva løsningen er.
Det er sprøtt.
Ja.
Det burde være en del av collegeorienteringen.
Klimasaken drar store fordeler av å ha mange unge aktivister.
De er en veldig viktig del av bevegelsen.
-Hei. -Hallo.
-Hyggelig å møte deg.
-Isaac. -Hei, Isaac.
-Grace. Hyggelig. -Hei.
-Jeg er Jamie. -Hei.
Jeg lærer av dem
akkurat som av forskerne som kommer med gjennombruddene.
Den høyeste temperaturen noensinne, de slo den nesten.
De håpet på det, mange ville være i Death Valley da rekorden ble slått.
Det er som om dinosaurene ville posere med asteroidene.
Som…
Jeg er ingen klimaoptimist, men samtidig
er jeg ingen pessimist. Jeg tror ikke det hjelper.
Vi trenger et mangfold av taktikker for å takle klimakrisen.
Krisen bryr seg ikke om at vi ikke er klare for den.
Du kan ikke løsrive deg fra vissheten om at sånn det er nå,
ser det ikke så bra ut i fremtiden.
De har et mer dystert syn på verden og vanskelighetene med å komme dit
enn jeg har eller forventet at de ville ha.
Jeg vil sørge for at de blir eksponert for noen av disse innovasjonene.
Bensin koster mindre enn flaskevann, så folk er bortskjemte.
Hydrokarboner, bortsett fra at de slipper ut CO2, er mirakuløse.
Vi prøver å lage et batteri som er en tiendedel så energitett som bensin,
men det er mye vi må gjøre de neste ti årene.
På alle utslippsområder,
"null" er et krevende tall som ikke lar deg velge:
"Ok, la oss gjøre dette, men ikke dette."
Klimakrisen er et klassisk interessentproblem.
De som blir mest påvirket av klimaendringene…
SPALTIST OG FORFATTER
…er våre ufødte barn,
og det er veldig vanskelig å få en generasjon som lever i dag
til å gjøre store ofre for en generasjon som ikke er født,
og det er derfor man trenger profittmotivet.
Hei. Velkommen.
Vi tar en spørrerunde og diskuterer litt derfra.
Takk. Sett i gang.
Breakthrough Energy Ventures ledes av Bill Gates,
og er designet for å håndtere produksjon av drivhusgasser.
Strategiske investeringer kan vise verden at det fins bedre måter å gjøre det på,
og så kan jeg si til deg:
"Det spiller ingen rolle hva du stemmer. Hva du tenker."
"Dette er objektivt sett en bedre måte å gjøre det på."
Ser du på stål, grå hydrogen og kjemisk, de tre bransjene vi ser på.
Akkurat nå produseres fossilt etylen på en karbon-intensiv måte.
Vi trenger lett implementerbare løsninger for å lage ting, få elektrisitet,
kjøre rundt, fly rundt, til våre bygninger, våre hjem.
Hva spiser vi?
Vi vil erstatte de tingene
med noe i samme standard, minst, uten utslipp,
så den eneste måten å gjøre det på, er å finne opp ny teknologi.
Dioxycle resirkulerer karbonutslipp.
Klimaendringer er et skalaproblem.
Hvis du ikke har målestokk, kan du ikke endre klimaet.
Jeg ville ikke prøvd å endre klimaet som en hobby,
og derfor trenger du en løsning som tilbyr målestokk,
og det er bare én ting like stor som moder jord,
og det er fader Grådighet, markedet.
Vi gjør oss klare til å gå videre til ett tonn per dag-piloten.
Jeg viser bare skallet her.
Det er prisverdig at han omsetter ord til handling.
De fleste av oss har ikke kapital
til å investere flere millioner dollar i oppstartsbedrifter,
de fleste vil ikke lykkes, men kanskje noen.
…krever rent hydrogen i fremtiden…
Man finansierer mange ting som ikke lykkes,
men de få som blir likeverdige til Apple, Microsoft eller Google
i dette ren teknologi-området,
det blir mange selskaper som oppnår den typen påvirkning.
Klimaet er et systemproblem.
Vi mener programvare potensielt kan bidra til å løse det.
Fantastiske entreprenører med alle slags ideer kommer.
Vi er veldig mange som tenker på hva som kan skje.
Vi har utforsket en ny sementproduksjonsprosessen.
Du tenker kanskje at du investerer
i en ting som ikke er det store,
men saken er at det fort kan bli det store.
Når vi en viss strømtetthet,
kan kapitalkostnaden sammenlignes med en ovn.
Varmen du får fra naturgass eller elektrisitet.
Breakthrough Energy har over hundre selskaper.
Du har jordbruk. Du har bygninger.
Innenfor sement har vi noen flotte selskaper.
Noen fra Bill Gates' fond, Breakthrough Energy Ventures,
kom til Caltech og holdt et foredrag. Han sa: "Hør,
det er store klimaproblemer som ingen jobber med.
Ingen finansierer dem.
Det er et problem, de er like viktige som biler."
Betong er det mest brukte menneskeskapte materialet.
Vi bruker mer betong enn noe annet, bortsett fra vann.
Det er nesten magisk. Det er flytende stein.
Etter noen timer eller dager blir det hardt. En konstruksjon.
En utrolig ting som har latt oss
bygge alt fra skyskrapere til broer til demninger.
Å spre betongen når den kommer ut av rørene, kalles "staking".
Det samme har blitt gjort i sementindustrien i over hundre år.
Noen har visst i veldig lang tid
at sement forurenser mye, men ingen har gjort noe.
Betong er en blanding av sement, sand, grus og vann.
CO2-utslippene assosiert med å produsere sement
er et kjemiproblem.
Vi må lage nøyaktig samme materiale.
Grunnen til det er at det er så mye risiko forbundet med å bygge en bygning
og så mye penger at ingen vil spesifisere et materiale
som aldri har blitt brukt før.
I dag lages sement tradisjonelt med kalkstein, som inneholder karbon.
Når det brennes, slippes CO2 ut.
Men på Brimstone bruker vi kalsiumsilikatstein uten CO2.
Sement er et kalsiumbasert materiale.
Du må få kalsiumet ut av steinen for å lage sement.
Så jeg heller i væsken som vi vanligvis bruker til utvasking.
Vi heller i dette først.
Middelet vil reagere med steinen og fjerne kalsiumet.
Så tar vi kalsiumet og legger steinen i en ovn,
som produserer sement.
I anlegget vårt sender vi det til betonglaben for testing.
Så tar vi den kuben, legger den i en presse, knuser kuben,
og måle hvor mye kraft som måtte til
for å få den til å sprekke. Da vet vi hvor sterk sementen er.
Alminnelig sement er rundt 280 til 350 kg per kvadratcentimeter.
Til store skyskrapere må du kanskje bruke svært sterk sement,
helt oppe i 700 eller 1400 kg per kvadratcentimeter.
Det er sykt.
PRODUKSJON
Det er mange sementfabrikker i verden,
så dette blir ikke som å lage en raskere databrikke.
Hvis du sier til India: "Lag sementen på en ny måte",
det er tusenvis av betongfabrikker bare i India.
Det er langt mellom å finne opp en ny måte å lage sement på
og å få hver sementovn i hele India
til å ikke lenger ha enorme CO2-utslipp.
Gjøremålslisten er fortsatt lang.
Vi må bygge et anlegg. Så må vi bygge 3000 anlegg til.
Så må vi dekarbonisere hele bransjen. Det er store gjøremål.
Det er vel ingen tvil? Uansett, bra jobbet, alle sammen.
Bra jobbet, gjengen.
Den første store publiserte avisen om drivhusgasser
ble utgitt på 1800-tallet.
Så vi har hatt en anelse om
at drivhusgasser kan fange varme i atmosfæren en god stund.
Kan du ikke prøve en tank? Så sier du ifra.
Ok, fyll den opp.
Det var i etterkrigstiden, etter 2. verdenskrig,
at utslippene begynte å øke drastisk.
På 60-tallet fikk president Johnson et ark med beskjeden:
"Dette er et stort problem som omhandler rikets sikkerhet."
Fossilt brenselindustrien hadde en følelse av hva produktet deres forårsaket.
De forsket mye på effekten av produktet på det globale klimaet.
De med størst utslipp er golfstatene som produserer det,
men etter det kommer land som USA.
I vestlige land har vi en livsstil med høyt karbonforbruk.
Jeg er Criss Angel.
Velkommen til min 2000 kvadratmeter store eiendom
kjent som Serenity.
Alt vi tenker på når det gjelder moderne økonomi
henger sammen med fossilt brensel. Og tenk på elektrisitetssystemet vårt.
ELEKTRISITET
Det elektriske nettet er ikke bare kilde til rundt en tredjedel av utslippene,
det er også den eneste energikilden som vi kan lage rent.
Sol og vind, prisene går dramatisk ned. Problemet er at de er uregelmessige.
Det er ikke alltid sol og vind,
men du trenger alltid å lade mobilen.
Vi kan foreløpig ikke lagre energien de skaper på en billig måte
så den er tilgjengelig når vi trenger den,
men etterspørsel etter elektrisitet
vil bare stige når vi beveger oss inn i fremtiden.
I fremtiden må vi bruke elektrisitet til å drive biler, i bygninger.
Så merkelig nok må vi ikke bare gjøre strømnettet grønt,
vi må også gjøre det 2,5 ganger så stort.
Slik jeg ser det, er den mest lovende løsningen kjernekraft.
Enten kjernefusjon eller kjernefisjon.
Vi har ikke et økonomisk fusjonsanlegg,
og noe av vitenskapen er til og med litt usikker.
Så jeg tror det er veldig viktig å fortsette å jobbe med fisjon.
Jeg er en stor investor i et selskap kalt TerraPower
som prøver å lage neste generasjons reaktor.
Reaktorene vi bruker i dag kjøler ned ting ved å bruke vann.
Vann kan ikke holde på mye varme, så trykket blir veldig høyt.
I mange tiår har de snakket om å gå bort fra vann
og bruke flytende metall som natrium,
og det er tilnærmingen TerraPower tar.
Det er ikke noe trykk i reaktoren.
Og alle problemene med ettervarme,
som forårsaket både Fukushima og Tsjernobyl, er borte.
TerraPowers kjernekraftverk vil være mye tryggere,
men du må bygge et demoanlegg,
få amerikanske myndigheter til å se nøye igjennom designet.
TerraPower har valgt dette stedet til å bygge den første reaktoren.
Den største arbeidsgiveren her er dette kullverket.
Det skal stenges av miljøhensyn.
Arbeiderne der hadde de ferdighetene vi trengte på det nye anlegget.
Det er et skoleeksempel på det man vil oppnå,
at ren økonomi går dit jobbene forsvinner
når den skitne økonomien fases ut.
J.C. Penneys hjem er bak oss.
Det er Victory teater. Det er åpent tre kvelder i uka.
Og de gjør om dette til det nye advokatkontoret og bakeriet.
-Jøss. -Er ikke det flott?
-Bra. -Ok.
Er bakeriet ditt, eller skal noen leie?
Det blir vårt. Vi har et bakeri bak.
Ok, og advokatkontoret?
-Jeg har to advokatfirmaer. -Du tuller.
-Det er eklektisk. -Så vi utvider.
Så synergistisk. Spis cupcakes, drikk kaffe og saksøk folk.
Det er et advokatfirma.
Det er min første gang her, og jeg gledet meg
til å komme og se hvor vi bygger dette første anlegget.
Vi var nettopp der ute. Det er bare masse land.
Alle milliardene jeg legger inn i TerraPower går tapt om det ikke funker.
Men gjennombruddet ville virkelig utgjøre en stor forskjell i klimaarbeidet.
BYGNINGER
ELEKTRISITET
PRODUKSJON TRANSPORT - JORDBRUK
En fusjonsreaktor kan være en veldig billig strømkilde
nesten uten miljøproblemer.
I dag er vitenskapen… Vi kan ikke engang lage en,
og kan den komme i tide?
Ser man på fossilt brensel-avhengigheten og forsøkene på å avvenne oss, taper vi.
Fossilindustrien tar ut rekordfortjeneste. Utslippene øker.
Folk har rett til å være skeptiske og desillusjonerte.
Det er en del av bevegelsen som jeg ikke er helt enig i,
og det er at dere nedverdiger den nåværende måten å gjøre ting på
før vi har en erstatning.
Jeg skulle ønske man la like mye vekt på det nye, men jeg er optimist,
og jeg tror vi vil begrense temperaturøkningen.
Jeg føler at optimisme må komme fra realistisk handling.
Hvis vi bare sitter her og tenker: "Jeg er optimistisk",
så tjener det til det motsatte.
Visse nivåer av blind optimisme kan være en form for klimafornektelse.
Parisavtalen satte et mål
om å holde temperaturen godt under to grader celsius,
halverte utslippene mellom 2015 og 2030,
og så innen 2050 ha null utslipp.
Hvordan går det?
Rekordhøye nivåer av karbondioksid i atmosfæren denne våren,
det høyeste på mer enn fire millioner år.
Det går veldig dårlig.
Den langsiktige trenden er at vi ikke ser noen nedgang i utslippene.
Vi kan bomme på togradersmålet,
så skadene vil bli betydelige.
To grader virket langt unna.
Nå er vi på 1,5.
Sist sommer var en pekepinn på hvor destruktivt det er.
Ved to grader sier prognoser at deler av verden vil bli ubeboelig.
Hele byer med millioner av mennesker vil bli vanskelig å leve i.
Det er mer enn deprimerende.
Det er et kontinuum.
Finnes det ett vippepunkt? Nei.
Sist planetens overflate var like varm som den er i dag,
var for 120 000 år siden,
og havnivået var åtte meter høyere enn i dag.
Gjennomsnittlig høyde over havet i New York City? Ti meter.
Gjennomsnittlig høyde over havet i Miami? To meter.
Når blir ikke Miami beboelig? Tiår?
Det er masse greier som er innbakt nå.
Det største problemet er
at om du er nær ekvator og jobber utendørs,
spesielt bønder i Afrika, dette kan bli grusomt for dem.
Landbruk er en ganske grunnleggende menneskelig aktivitet.
De fleste av oss pleide å være bønder fordi vi måtte,
og det er en betydelig kilde til drivhusgasser.
Rundt 20 % av utslippene våre er jordbruksrelaterte.
De er vanskelige å bli kvitt.
Kuer som raper metan.
Å dyrke jorda kan mobilisere karbon som var i jorda.
Det lages nitrogengjødsel med naturgass.
Alt jordbruksarbeidet.
Skurtreskeren i åkeren bruker mye fossilt brensel.
Jordbruk bidrar til klimaendringer på mange måter.
Det krever mye energi, land, vann til å dyrke maten vår.
Vi må gjødsle avlingene. Avlingene må ut til butikkene våre.
Og fra butikkene til hjemmene våre.
Så må den avkjøles i våre hjem, bare så vi kan kaste ut 40 %.
Det mange ikke vet er at matavfall gir enorme metanutslipp.
Det er mye av det på fyllingene, presset sammen med annen søppel,
og det betyr at den ikke kan brytes ned slik den ville gjort i jorda.
Det betyr at metan blir sluppet ut fra matavfallet.
Metan er en mye mer potent drivhusgass enn karbondioksid,
så den har mye mer varmepotensial.
Var matsvinn et land, hadde det vært tredje størst målt i utslipp.
Kina, USA, matsvinn.
I Mill har vi skapt et nytt system,
den enkleste måten å få mat tilbake til gårdene.
Nå som den er strammet til, blir effekten litt grovere,
så alt holdes bedre sammen uten at delene beveger seg.
Det er en seier for brukeropplevelsen om vi løser det.
Det er som en søppelbøtte, alle kan bruke den.
Trå på pedalen, så åpner den seg.
Skrap middagsrestene oppi. Og der er jobben din over.
All magien skjer på innsiden.
Over natten og automatisk tørkes og males all maten.
Mat er 80 % vann.
Når du fjerner vannet, blir det veldig lite.
Det er nesten luktfritt, men næringsstoffene bevares.
Når den er full, etter flere uker, settes den på dørstokken,
så henter vi den og tar den med tilbake.
Tenk som Uber, men for søppel.
-Vi åpner boksen. -La oss åpne den.
Tar ut posen.
Vi laster dem inn i maskinen vår, som siler og sorterer det
og kan plukke ut ting som fruktklistremerker.
Det varmebehandles av matsikkerhetsgrunner.
Så samler vi alt
og sender det tilbake til gårdene som dyrefôr.
For en fjærfebonde
kommer 60 % av utslippene fra maten de kjøper.
Så hvis du har kyllinger,
skaper Mill en karbonredusert fôringrediens.
Det var mat vi skulle kaste.
JORDBRUK
DYR - AVLING AVFALL - JORD
Jeg setter pris på at innovasjon er en håpefull side av ting,
men jeg merker hvor mye systemisk motstand det fortsatt er.
Å vente på at folk som har vokst opp med dette
som en del av sine mål og sitt moralske kompass
til å komme i de maktposisjonene, ser jeg ikke som en mulig vei videre.
Jeg forstår ikke helt folk som er imot dette problemet,
men det er lettere å ignorere.
Folk reagerer på aktivisme.
Status quo er så mektig.
Hva skal man tenke om
fordelen med å beholde klimaet i tankene som en nødssituasjon
mot å gjøre folk sinte.
Hva er verdt mer? Kunst eller liv?
Hvor tøff burde aktivismen bli, og hvem er den rettet mot?
Jeg håper dialogen mellom aktivister
og folk som jobber med saken forblir konstruktiv.
Jeg prøver å ta på nebbet og få det…
Vi slår alarm som kanarifugler.
En gruppe i Storbritannia kalt Extinction Rebellion
blokkerte veien da jeg kjørte til en avtale.
-Utryddelse! -Opprør!
De skapte bevissthet. Det er en politisk verden.
Problemet er, og dessverre gjelder det alle disse tingene,
hvis den rene måten er veldig dyr, hvem skal betale for det?
Vi kan ikke forvente at andre land skal nå null før oss,
men det går langt utover det.
Vi har også mye mer penger enn andre land,
og vi kan ikke forvente at Brasil, India, Indonesia,
disse store fremvoksende økonomiene, skal avkarbonisere
ved å bruke mye mer penger på rene løsninger.
Vi må faktisk gjøre fossilt brensel dyrere,
men hver gang gassprisen øker, er det en stor politisk krise,
og ordet "skatt" er en bannlysning i dette landet.
Det blir ikke engang snakket om.
Myndighetene spiller en stor rolle
fordi det er deres regler, deres skatteinsentiver
som akselererer disse tingene inn i laben, ut av laben, til den store oppskaleringen.
Til slutt blir den rene teknologien like billig eller billigere.
Vi har en moralsk forpliktelse,
og vi har de økonomiske ressursene for å gjøre de investeringene
som vil skape de teknologiske gjennombruddene,
og drive dem ned kostnad-mengdekurven
så de løsningene blir tilgjengelige for alle på planeten.
Solenergi og vindkraft oppnådde det,
og det er derfor du ser, selv i deler av landet
der lovgiverne ikke er veldig klimaorientert,
for eksempel i Texas,
at de drar stor nytte av vind- og solkraft.
Det er en stor del av energimiksen deres.
Det hadde vært umulig uten skattelettelser så politikken bidro til det,
men ingenting hadde skjedd om ikke teknologien hadde vært klar.
Det finnes ubrukte teknologier nå.
Vi trenger dem inn i lokalsamfunn i dag, nå, og det fort.
TRANSPORT
BILER - LASTEBILER BÅTER - FLY
Flyreiser står for over tre prosent av alle utslipp,
men en løsning som fungerer i dag er å ta drivstoff som er laget av planter
og lage det vi kaller biodrivstoff.
Dessverre koster biodrivstoffet i dag mer enn det dobbelte
av vanlig flydrivstoff.
FLYVNING MED BIODRIVSTOFF
Når jeg kjøper det til flyreisen, skaper det etterspørsel.
Når etterspørselen øker,
kommer det nye ideer for å få prisen for drivstoffet
nærmere prisen for nåværende flydrivstoff.
Tilleggskostnaden for en elektrisk bil går ned over tid.
Personbiler står bare for åtte prosent av alle utslipp,
men hvis du kan få alle til å kjøpe nye personbiler,
så har du løst åtte prosent.
Vi trenger kompakt hydrogen
så den kan leveres fra der den produseres til der den brukes.
Vi har vår første bil drevet av Verne kuldekompresjon.
Hovedmarkedet vårt er klasse åtte tungtransport,
det er der den største kommersielle interessen er.
Elektriske lastebiler kan kjøre rundt 400 km i dag,
og en lastebil fra oss kan kjøre 1600.
Som er det dieselbiler kan kjøre i dag.
Har dere rettigheter på dette?
Det er ikke mange materialer som klarer både kulden og trykket,
så varmeveksleren er den vi har rettigheter til.
TOTALE GLOBALE UTSLIPP
Vi jobber så fort vi kan
for å få utslipp fra alle de fem kategoriene ned til null,
men før vi kommer dit, vil vi ha sluppet ut mye mer CO2.
Godt å se deg. Takk for at du er med.
-Ja. -Så spennende.
Ja, det blir nok gøy.
Om du faktisk tror vi må begrense oppvarmingen til 1,5 grader,
så må du være for karbonfjerningsteknologi,
å suge karbon ut av luften, grave den ned,
og gjøre det med rundt ti gigatonn i året i 50 år til 2100.
Det er så mye. Ingen tenker det eller snakker om det.
-Da begynner vi. -Mine herrer.
Hva tenker du om karbonfangst og dens rolle?
I Breakthrough Energy-porteføljen har vi flere selskaper
som prøver å redusere kostnadene ved karbonfangst.
I dag er jeg den største individuelle kunden i Climeworks,
som fanger karbon til over 300 dollar per tonn.
Hva betyr det at du er den største kunden? Hvordan ser det ut?
-Jeg skriver en sjekk. -Ja?
Kompenserer du for egne utslipp med det?
Ja.
ISLAND
Jeg jobber for et firma som tar tak i klimaendringer,
hovedårsaken, som for meg er CO2-en som allerede er i atmosfæren
som varmer opp planeten.
Climeworks fjerner CO2 fra atmosfæren.
Å filtrere det ut er faktisk ganske utfordrende
fordi det er den mest utvannede kilden til CO2 man kan finne.
Vi trekker enormt mye luft gjennom et filter.
Luften passerer gjennom
og CO2-molekylene reagerer og blir inni filtermaterialet.
Vi stenger den og varmer opp kammeret,
det reverserer den kjemiske reaksjonen…
…og så suges karbondioksidet over til anlegget vårt.
Vi er også koblet til bærekraftige energikilder,
som geotermisk energi her på Island.
Alt i alt er ikke prosessen så komplisert,
men den teknologiske utførelsen og å gjøre det effektivt er en utfordring.
De fjerner virkelig karbon.
Ikke bare drar de den ut, men den blir mineralisert
i det anlegget på Island.
Her sitter jeg ved siden av en injeksjonsbrønn.
Dette er en av injeksjonsbrønnene våre hvor vi faktisk injiserer CO2,
og dette er faktisk verdens første injeksjonsbrønn for denne prosessen.
Så vi injiserer vann og karbondioksid,
og på en viss dybde slipper vi ut CO2 i vannstrømmen,
og på denne dybden
er trykket høyt nok til at en SodaStream-effekt finner sted.
Vi skyver karbondioksiden ut i vannet,
og så blir den tatt med inn i berggrunnen og forvandlet til stein.
Dette krever ikke mye energi.
Vi bruker vannet som allerede er i bakken for å legge press på karbondioksiden.
En fire kilotonns anlegg delt på de 40 gigatonnene vi slipper ut på et år,
kommer du til null komma, og så ti nuller, én prosent
av det totale årlige utslippet som vi fjerner i dag.
Det er derfor det er så viktig at vi oppskalerer teknologien.
Selvsagt vil vi være et nytteselskap.
I stedet for å samle søppel hver uke fra alle hjem,
renser vi atmosfæren,
men direkte luftfangst er ikke her for å løse dagens utslipp.
Det er her for å rydde opp i de historiske utslippene
som allerede er der.
Akkurat nå
er de største fangstanleggene i verden på under 100 000 tonn i året.
Noen av dem er i millionklassen,
men med mindre du får dem opp i milliarder,
er det en avrundingsfeil.
Det har ingen innvirkning.
Det er en sinnssyk idé å fjerne karbondioksid fra luften
som du har fått dit ved å generere energi.
Du burde generere energi på en annen måte.
Det at veldig seriøse folk snakker om dette
viser hvor desperate vi er til å fortsette som før
og finne en løsning som vil få alt til å forsvinne.
Mange av disse samtalene er helt fokusert på mennesker.
De andre artene vi deler planeten med er virkelig ofre for klimaendringer.
Skal havet bli et sted hvor vi kan dumpe karbonet?
Er skoger steder vi kan lagre så mye karbon som mulig?
Kan vi genmodifisere trær? Det er spennende.
Det er så mye potensiale der, og en annen måte å se det på er
at treet som er der nå antagelig er viktig for mange arter
som bor i det.
Det er ingen gratis lunsj her.
Det finnes ingen vidundermedisin.
Hvis det blir gjort med elektrolyse, kan vi trenge så mange som 140 fabrikker
som lager kjerneteknologien.
Hver av dem er fem ganger så stor som den største fabrikken vi har i dag
for å støtte den produksjonsmengden.
Jeg vil si at det jeg har innsett på en veldig ekte måte
er utfordringen med skala,
hvor vanskelig det er å ta i bruk innovasjonene i stor skala.
Å møte på det og forstå
hvor vanskelig det er å bygge disse tingene.
Vi må handle fort, for det vil ta lang tid.
Dette blir en vanskelig. humpete, skitten, rotete reise,
og det vil til tider være usikkert
og se ut som katastrofen er nær, så jeg tenker allerede at dette er sprøtt.
Vi går i en sprø retning.
Jeg vil være optimistisk.
Jeg liker ikke å være dommedagsprofet
eller prøve å være vrang for sakens skyld.
Det er mer å bare se på hvor vi er.
Vi snakker fem-ti år her, for å nå null. Jeg vil ikke si at jeg ikke er optimist.
Jeg tror vi kan finne ut av det.
Du har kommet med gode eksempler, men håp driver meg ikke.
Jeg drives av kjærlighet for hjemmet mitt,
og folket, og alle som er involvert i dette,
og en sunn dose frykt.
Jeg gråter hver gang jeg snakker om dette.
Når jeg hører lidenskapen din, tenker jeg: "Oi, vi jobber ikke fort nok."
Det er ikke lett.
Dette er hele den fysiske infrastrukturen.
Omfanget av å bygge den nye måten vil ta tid,
men det får meg til å tenke hardere på hvordan det kan gå raskere.
Så takk.
Vi har mye å gjøre, og jo før, jo bedre.
Tekst: Anette Aardal